ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 428, 2002-07-22 14:00

יעקב ליצמן: לפני שנצביע על הרביזיה, אנחנו עוברים לדון בסעיף אחר.

יעקב ליצמן: על סדר היום פתרון סכסוכי העבודה במשרד מבקר המדינה.

יעקב ליצמן: קיבלתי פנייה ממבקר המדינה בבקשה לדון בסעיף הזה.

יעקב ליצמן: אני מבקש שמנכ"ל משרד מבקר המדינה, מר מוטי בס, יסביר את העניין.

מוטי בס: אדוני היושב-ראש, תודה רבה על ההזדמנות שניתנה לנו להתייצב כאן ולהציג בפניכם פתרון שהגענו אליו בסכסוך העבודה הממושך ורב הפנים שקיים במשרדנו מזה זמן רב.

מוטי בס: אני מבקש להבהיר שלא באתי לכאן לבקש תקציב.

מוטי בס: בקשה מסודרת ומפורטת לתקציב הדרוש לצורך העניין תונח בפני הוועדה הנכבדה, בהתאם לחוק-יסוד: מבקר המדינה, שלפיו תקציב משרד מבקר המדינה ייקבע בידי ועדת הכספים של הכנסת לפי הצעת מבקר המדינה.

מוטי בס: הצעה כזאת תונח בפני הוועדה הנכבדה מייד לאחר שההליכים יסתיימו סופית.

מוטי בס: אחרי שאנחנו נקבל, אני מקווה, את ברכתכם אנחנו צריכים לחזור לבית-הדין הארצי לעבודה כדי שיפסוק פסק-דין בפשרה באותן נקודות שנשארו עדיין במחלוקת.

מוטי בס: הסכמנו עם נציגי העובדים שאותן נקודות מועטות שעדיין נשארו במחלוקת יובאו להכרעתו של בית-הדין הארצי.

מוטי בס: מייד לאחר שינתן פסק-דין, ייחתם סיכום דיון בינינו לבין הוועדים והסכם קיבוצי בינינו ובין ההסתדרות.

מוטי בס: לצורך מימושו אנחנו נגיש בקשת תקציב מפורטת.

מוטי בס: כרגע כמובן אין מקום ואין אפשרות להגיש בקשה כזאת.

מוטי בס: עם זאת, אנחנו זקוקים בהחלט לברכתכם.

ויצמן שירי: ברכה שלא עולה כסף כרגע.

ויצמן שירי: היא תעלה כסף בעתיד.

ויצמן שירי: זה יותר הודעה לפרוטוקול.

מוטי בס: בשל המעמד המיוחד של מבקר המדינה מול המחוקקים, בשל העובדה שוועדת הכספים והיא בלבד קובעת את תקציבו, אנחנו לאורך השנים באנו אל הוועדה הזאת, יותר מפעם אחת, כדי לבקש תקציב ובאנו אל הוועדה גם שלא במסגרת בקשה ישירה לתקציב.

מוטי בס: בתחילת שנות ה-90 היו פה דיונים נוקבים ויסודיים בשאלה מי מוסמך לקבוע את שכר עובדי משרד מבקר המדינה.

מוטי בס: לאורך שנים יותר מפעם אחת היו התבטאויות של מבקרי מדינה קודמים, ושל המבקר הנוכחי, בפני הוועדה הזאת, הכל גלוי וידוע.

מוטי בס: גברת בן-פורת למשל התבטאה שמדי פעם כאשר צריך ליישר את הקו בענייני שכר אנחנו מגיעים לוועדה הזאת.

מוטי בס: במקום אחר היא אמרה שהסכמי השכר במשרד מבקר המדינה נקבעו בידיעתם של כל הגורמים והיא הוסיפה: "ואחרון אחרון חביב, בגיבוי, בידיעה ובברכה של ועדת הכספים של הכנסת".

מוטי בס: באותה מסגרת אנחנו באים לכאן כעת.

מוטי בס: סכסוכי העבודה במשרד מתמשכים לצערי זמן רב.

מוטי בס: הסכסוכים האלה משתרעים הן במישור של השכר, שכמובן יש לו היבטים תקציביים, והן במישור הארגוני, שאין לו היבטים תקציביים.

מוטי בס: אנחנו מצויים בעיצומם של חמישה סכסוכים קיבוציים שנידונים בערכאות, בין אם בבתי-דין אזוריים, כמו בית-דין אזורי לעבודה בתל-אביב, בין אם בבית-הדין הארצי לעבודה ובין אם בפני בג"ץ.

מוטי בס: הסכסוכים האלה משפיעים עמוקות על התפקוד.

מוטי בס: אני רוצה להדגיש משהו שנאמר גם במכתב שמונח בפניכם (המכתב השני מה-21 ביולי 2002).

מוטי בס: לפתרון יש עלות שאנחנו אומדים אותה בכ-8 מיליון ש"ח.

מוטי בס: אני לא יכול עדיין לדייק באומדן כל עוד העניין לא גמור וחתום.

מוטי בס: אם חלילה לא נקבל את ברכתכם, משמעות הדבר תהיה חזרה לסכסוכים.

ויצמן שירי: אנחנו יכולים לאשר אבל צריך להראות מה הוא המקור התקציבי, מאיפה לקחת את הכסף.

ויצמן שירי: על כך לא הוועדה הזאת מחליטה.

מוטי בס: הכסף יילקח מקופת המדינה.

מוטי בס: רק הוועדה הזאת מוסמכת להחליט.

ויצמן שירי: אנחנו לא מנהלים את קופת המדינה.

ויצמן שירי: אנחנו יכולים רק לאשר העברה מתוך קופת המדינה מנושא אחד לנושא שני אבל את ההעברה הזאת צריך לעשות באמצעות משרד האוצר.

ויצמן שירי: הרשות המבצעת, ובתוכה כמובן משרד האוצר, היא המבוקר הראשי ולכן אין לה פה מעמד.

ויצמן שירי: כלומר, אנחנו צריכים לקבל את ההחלטה והרשות המבצעת כבר תחליט מאיפה להביא את הכסף.

ויצמן שירי: זה לא בעיה שלנו אלא בעיה של הרשות המבצעת.

ויצמן שירי: במקרה הזה ועדת הכספים היא מעל הממשלה.

רחמים מלול: האם מותר לנו לאשר להם יותר מ-50 מיליון ש"ח?

רחמים מלול: אני מבקש לשאול, מי מבקר את משרד מבקר המדינה?

מוטי בס: אפשר לענות על השאלה הזאת בכמה רבדים.

מוטי בס: ברובד הפרקטי אפשר לענות שמבקר המדינה מינה לפני כשנה מבקר פנימי למשרד.

מוטי בס: יש היום ביקורת פנימית במשרד.

מוטי בס: ביקורת חיצונית על משרד מבקר המדינה יש רק במובן הזה שהוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת דנה בדוחות מבקר המדינה ורשאית לבקש ממבקר המדינה דיווח על פעולות משרדו.

מוטי בס: כמו כן ועדת הכספים הנכבדה קובעת את תקציב משרד מבקר המדינה ולפיכך אנחנו באים לכאן לבקש תקציב פעם בשנה בהכרח, ובמשך השנה כאשר נזקקים לכך.

מוטי בס: אסור לוועדה "להתחשבן" אבל מותר לה בהחלט לבקר ולשאול שאלות.

מוטי בס: אנחנו נשאלים שאלות ועונים תשובות.

ויצמן שירי: תקציב משרד מבקר המדינה מעניין את חברי הכנסת עד כדי כך שמתוך 3 פעמים שאני יודע, פעמיים העברנו את התקציב פה אחד.

מיכאל איתן: ברמה הקונסטיטוציונית מבקר המדינה כפוף לכנסת.

מיכאל איתן: הוא נבחר על-ידי הכנסת, הוא חלק מזרוע הפיקוח על הרשות המבצעת.

מיכאל איתן: התקציב שלו נקבע על-ידי ועדת הכספים, ואת הדוחות הוא מעביר ליושב-ראש הכנסת ולוועדה לענייני ביקורת המדינה.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת רחמים מלול שאל מי מבקר את משרד מבקר המדינה.

מיכאל איתן: זאת התשובה לשאלה.

מיכאל איתן: אם אנחנו בוחרים את מבקר המדינה, אנחנו מתקצבים וועדת הביקורת מקבלת את הדוחות - אנחנו גם צריכים להיות אלה שאחראים לכך שהכסף יצא למטרות נאותות.

מיכאל איתן: יש לנו לא רק סמכות אלא גם חובה לעשות ביקורת שהכספים מוצאים כשורה.

יעקב ליצמן: אפרופו מה שאירע בבנק למסחר, חבר הכנסת מיכאל איתן, נודע לי במהלך הדיונים שתקציב בנק ישראל הוא עצמאי לגמרי ולא נדון בשום מקום, גם לא בוועדת הכספים.

יעקב ליצמן: מבקר המדינה לפחות בא לוועדת הכספים.

יעקב ליצמן: בנק ישראל אפילו לוועדת הכספים לא צריך להגיע.

יעקב ליצמן: לדעתי זה לא תקין ולא נכון.

מיכאל איתן: לא רק זה.

מיכאל איתן: אם אתה כבר עומד לטפל בבנק ישראל, אדוני היושב-ראש, אציג בפניך עוד סוגייה שקשורה בבנק ישראל.

מיכאל איתן: לוועדת החוץ והביטחון יש ועדת משנה שמטפלת בפיקוח על השירותים החשאיים.

מיכאל איתן: כלומר בסודות הכי כמוסים של מדינת ישראל ובדברים הכי בסיסיים לרשות המחוקקת יש סמכות לדעת ולפקח על מה שקורה ברשות המבצעת.

מיכאל איתן: לעומת זה, אין לנו שום זכות לפקח על מה שקורה בבנק ישראל, שום סמכות ושום דבר.

מיכאל איתן: אנחנו לא יודעים מה קורה, והפיקוח שם לא תמיד הצטיין.

מיכאל איתן: אתה מדבר על הבנק למסחר: מדוע אין לכנסת ולוועדת הכספים ועדת-משנה לעניין בנק ישראל (ועדת-משנה כי יש שם באמת סודות מסחריים שלא רוצים שייצאו החוצה)?

יעקב ליצמן: יש שם רק סוד אחד, איך לעשות 300 מיליון שקל דרך בן אדם אחד.

יעקב ליצמן: אני לא הבנתי איך זה אפשרי.

ויצמן שירי: יש לי הערה לסדר.

ויצמן שירי: אני חושב שאנחנו גולשים.

ויצמן שירי: חבר הכנסת מיכאל איתן נכנס לנישה התקציבית.

ויצמן שירי: חבר הכנסת מלול שאל איך מבקרים את המבקר ברמה היום-יומית, לא כספית.

מיכאל איתן: עושה את זה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת.

יעקב ליצמן: האם מי מהעובדים רוצה לומר דבר מה?

אילן איטח: אני היועץ המשפטי של הסתדרות האקדמאים במדעי החברה והרוח, ושל ועדי העובדים במשרד מבקר המדינה.

אילן איטח: אנחנו מצטרפים לבקשה של המשרד לקבל את ברכת הדרך, למרות שאנחנו לא כל-כך מבינים את המשמעות מהבחינה של ההסכם.

יעקב ליצמן: היות שוועדת הכספים אחראית על תקציב משרד מבקר המדינה, לפני שהם סוגרים הסכם הם רוצים לדעת שאנחנו נאשר בדיוק מה שהם מבקשים.

אילן איטח: אנחנו מצטרפים לבקשת המשרד.

יעקב ליצמן: זה לא עולה כסף.

יעקב ליצמן: זה עולה הרבה כסף ...

אילן איטח: נשאלה פה שאלה מאוד חשובה, מי מבקר את מבקר המדינה.

יעקב ליצמן: תעזוב את זה.

אהרון עוזיאלי: אדבר על שני מישורים.

סמדר אלחנני: העדכון נזכר גם במכתב שהועבר לוועדה.

אהרון עוזיאלי: זה מקובל עלינו.

מיכאל איתן: בזמנו מר מודעי כשר אוצר נלחם שהוא ייקבע את התקציב, ואז נולדה פשרה שאמרה שכאשר אנחנו קובעים, לא הוא, נביא בחשבון את ההשלכות על כלל המשק של מה שהם עושים.

יעקב ליצמן: אנחנו עושים את זה בדרך כלל.

יעקב ליצמן: אין צורך להצביע.

יעקב ליצמן: אנחנו מאשרים את מכתבו של מבקר המדינה באופן עקרוני.

בין 14: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (תיקון מס' 132), התשס"ב-2002 (הרפורמה במס)

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים להצבעה על ארבע הרביזיות שהוגשו בצהרים.

יעקב ליצמן: אם מי מחברי הכנסת מתכוון להוריד את הרביזיה שלו, שיודיע לנו.

יעקב ליצמן: יש רביזיה של חבר הכנסת בייגה שוחט על עניין החברות השקופות; יש רביזיה של חבר הכנסת ליצמן על הצעתו של חבר הכנסת שוחט; יש רביזיה של חבר הכנסת עופר חוגי על הצעתו של חבר הכנסת קליינר; ויש רביזיה של חבר הכנסת אמנון כהן על הצעתו של חבר הכנסת עופר חוגי.

אבשלום וילן: יש רביזיה על ההצעה שלי.

ויצמן שירי: חבר הכנסת וילן, על הצעתך לא היתה רביזיה.

יעקב ליצמן: אני ביקשתי רביזיה.

אבשלום וילן: התיקון שלי הוא התיקון היחיד שעליו הוועדה כולה התלכדה.

אבשלום וילן: כאילו שזה משנה לכם משהו.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, דווקא בסוף אתה אומר: "תצביעו כולם איתי", רק בשביל העיקרון.

אבשלום וילן: שבועיים שיגעו אותנו.

אברהם-בייגה שוחט: אני מוכן להוריד את הרביזיה בעניין החברות השקופות אבל אני רוצה לשמוע את הנוסח המדויק של ההתחייבות כלפי הוועדה בעניין התקנות.

אברהם-בייגה שוחט: שמעתי מגברת דוידה לחמן-מסר שכאילו לא הוכנס הדבר שסוכם עליו.

אברהם-בייגה שוחט: אם הנוסח בסדר, אין בעיה.

יעקב ליצמן: אני מתחייב בפני הוועדה שכל נושא החברות השקופות לא יכנס לתוקף עד שיביאו את כל התקנות, בהסכמה של כולם ויגידו לי שזה מקובל על כולם.

יעקב ליצמן: אני עומד על כך שנושא החברות השקופות בינתיים לא יכנס לתוקף.

הנוסח הבא: "תחילתם של הסעיפים הבאים - ויש כאן פירוט של סעיפים (בעמוד 70 לנוסח שלכם) - ביום כניסתן לתוקף של כל התקנות על-פי סעיף 64א(1) לפקודה, בנוסחו בסעיף 18 לחוק זה, ובלבד ששר האוצר יקבע, באישור ועדת הכספים של הכנסת, את כל התקנות אשר הוסמך לקבוע לפי הסעיף האמור".

אברהם-בייגה שוחט: אז אני מוריד את הרביזיה.

יאיר רבינוביץ: אני מוכן להגיד מה היה הסיכום לגבי הגמלאים.

יאיר רבינוביץ: אני לא מציג את זה בניסוח משפטי אלא מבהיר את הכוונה.

יאיר רבינוביץ: הניכוי המיוחד לגמלאי מריבית יהיה בסכום של 4,000 שקל ליחיד ו-6,000 שקל לזוג, במקום ההצעה המקורית: 5,000 שקל ליחיד ו-8,000 שקל לזוג.

אברהם-בייגה שוחט: המשמעות היא שעד 5,000 שקל אין לו חבות מס.

טלי ירון-אלדר: זו המשמעות.

יאיר רבינוביץ: גמלאי שיש לו הכנסה מפנסיה עד סדר גודל - זה לא מספר מדויק - של 5,000 שקל היום פטור ממס.

יאיר רבינוביץ: הוא פטור מתוקף נקודות זיכוי ופטור מיוחד לגמלאי לפי סעיף 9א לפקודה.

יאיר רבינוביץ: אם הפנסיה שלו נמוכה מ-5,000 שקל ויש לו הכנסות ריבית, הריבית תצטרף לפנסיה ותיחשב כפנסיה לעניין סעיף 9א.

יאיר רבינוביץ: דהיינו, עד השלמה של 5,000 שקל הוא יהיה פטור ממס.

אברהם-בייגה שוחט: וזה לא מבטל את זכותו לסעיף הראשון, זה בנוסף.

יאיר רבינוביץ: זה בנוסף ל-4,000 שקל.

סמדר אלחנני: ה-4,000 שקל הם בנוסף לזה.

יאיר רבינוביץ: אני רוצה להדגיש שזה ליחידת תא משפחתי ולא לכל אחד מבני הזוג בנפרד.

נחום לנגנטל: זה אומר בעצם שעד התקרה אין זה משנה אם זה בא כתוצאה מפנסיה, או שזה בא מפנסיה פלוס הכנסות מנושאים אחרים.

נחום לנגנטל: עד התקרה זה אותו דבר.

סמדר אלחנני: ואם אין לו בכלל פנסיה?

יאיר רבינוביץ: זה 5,000 שקל, לא כולל הכנסות פטורות.

נחום לנגנטל: לפי התקרה מה המקסימום שזוג יכול להרוויח, לא כולל הפטור?

נחום לנגנטל: 5,000 שקל 4,000 שקל?

טלי ירון-אלדר: אם אין לו פנסיה הוא יכול להרוויח ---

נחום לנגנטל: עד התקרה לא משנה אם יש לו פנסיה או אין לו פנסיה.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת שוחט, דיברת גם בשם חבר הכנסת יוסי כץ?

אברהם-בייגה שוחט: אני חושב שכן.

נחום לנגנטל: לי יש הסתייגות דומה.

נחום לנגנטל: אני רוצה להבין.

ויצמן שירי: חבר הכנסת ליצמן, הסיכום הזה מקובל על סיעת העבודה, נקודה.

ויצמן שירי: זה בעיה שלנו ולא שלכם.

ישראל כץ: ההסתייגות של חבר הכנסת יוסי כץ לא רשומה כאן, אז מה זה חשוב?

יעקב ליצמן: צריך להיות הוגן.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת יוסי כץ היה כאן והשמיע הסתייגות.

רחמים מלול: מקסימום, הוא יכניס את זה בחוק טל ...

ויצמן שירי: חבר הכנסת ליצמן, אין לזה משמעות, עזוב, חבל על הזמן.

ויצמן שירי: אני מבטיח לך שהוא יוריד את ההסתייגות שלו במליאה.

נחום לנגנטל: כמה הכי הרבה יכול פנסיונר לקבל בלי ההכנסות הפטורות הרגילות?

נחום לנגנטל: זה 5,000 שקל 4,000 שקל?

נחום לנגנטל: כמה הוא יכול לקבל לחודש?

אברהם-בייגה שוחט: זה פירות של ריבית בערך מ-1.5 מיליון שקל 150,000 שקל.

אברהם-בייגה שוחט: בערך 1.7 מיליון שקל אם אין לו פנסיה משום מקום אחר.

טלי ירון-אלדר: לדעתי זה קצת יותר.

נחום לנגנטל: הוא אומר שאם אין לך פנסיה תוכל להשתכר עד 1.7 מיליון שקל בערך.

ויצמן שירי: הלכנו לפשרה של חבר הכנסת שוחט.

ויצמן שירי: לא מתחילים משא ומתן עכשיו.

יעקב ליצמן: אני חייב להיות הוגן.

יעקב ליצמן: שלחתי לקרוא לחבר הכנסת יוסי כץ.

אברהם-בייגה שוחט: הרביזיה של חבר הכנסת ליצמן היתה על חברה שקופה.

אברהם-בייגה שוחט: הרביזיה היא שלו והוא שצריך למשוך את הרביזיה, ואז תהיה הצבעה.

יעקב ליצמן: כשחבר הכנסת יוסי כץ יבוא, נשאל אותו.

עופר חוגי: אנחנו מדברים על כך שבתא משפחתי שיש לו פנסיה של 5,000 שקל תהיה תוספת של 4,000 שקל או 6,000 שקל.

סמדר אלחנני: ה-6,000 שקל זה שנתי, וה-5,000 שקל זה חודשי.

עופר חוגי: אני מבקש להבין מה היה לפני התיקון ומה יהיה עכשיו.

יעקב ליצמן: התיקון מיטיב עם החלשים.

עופר חוגי: מי שהיתה לו פנסיה של 7,000 שקל, האם הרענו את מצבו?

טלי ירון-אלדר: הרענו לו בקצת.

טלי ירון-אלדר: ההצעה המקורית שלנו היתה ניכוי של 5,000 שקל לכל תא משפחתי.

טלי ירון-אלדר: משמעותו ריבית על פיקדון של בערך 140,000 שקל, בלי קשר לגובה הפנסיה.

טלי ירון-אלדר: בין אם הפנסיה שלך היא 5,000 שקל או 10,000 שקל או 100,000 שקל - אתה תקבל ריבית על פיקדון של 140,000 שקל.

טלי ירון-אלדר: בנוסף לזה, בהצעה המקורית אמרנו שהוא יכול לנצל את נקודות הזיכוי שהוא לא ניצל, בלי קשר.

טלי ירון-אלדר: במסגרת הדיון על כל האופציות, על כל הפשרות, על כל מה שעלה, עלתה האופציה להרחיב את זה: לתא משפחתי לתת 8,000 שקל - כלומר זה לא פיקדון של 140,000 שקל אלא פיקדון של כ-200,000 שקל, בלי קשר לגובה הפנסיה.

טלי ירון-אלדר: קודם היתה התייחסות רק לנקודות הזיכוי, האם ניצלת או לא ניצלת את נקודות הזיכוי.

טלי ירון-אלדר: עכשיו מעבר לשאלה של ניצול נקודות הזיכוי אנחנו נתייחס גם לגובה הפנסיה.

טלי ירון-אלדר: למה נתייחס גם לפנסיה?

טלי ירון-אלדר: מה מיוחד בקצבה?

טלי ירון-אלדר: מה שמיוחד בפנסיה הוא שנותנים עוד איזה הקלה במס, 35% פטור עד תקרה.

טלי ירון-אלדר: אנחנו אומרים שניקח את ההכנסה מהריבית ועד אותה תקרה, שנקבעה בסעיף 9א, נראה בה כאילו פנסיה.

טלי ירון-אלדר: זאת אומרת, ניתן 35% פטור על הריבית הזאת.

טלי ירון-אלדר: מי שיש לו פנסיה נמוכה, ייהנה מתוספת משמעותית.

טלי ירון-אלדר: ככל שהפנסיה של אדם נמוכה יותר, התוספת שלו יותר משמעותית כי ההפרש ביחס לתקרה הזאת הוא יותר גדול.

טלי ירון-אלדר: הפטור הזה הוא פטור חודשי משמעותי, שנותן פטור על הכנסות של בערך 2,000-2,500 שקל, פטוּר לחלוטין לחודש.

טלי ירון-אלדר: קודם דיברנו על ניכוי של 5,000 שקל לשנה - פה זה פטור לחודש.

טלי ירון-אלדר: אבל זה נוגע רק לאלה שיש להם פנסיות נמוכות.

טלי ירון-אלדר: אלה שיש להם פנסיות גבוהות, לא יקבלו מזה שום דבר.

טלי ירון-אלדר: מצד שני, אם בהצעה המקורית שלנו היה מדובר על 5,000 שקל, פה אנחנו אומרים שניתן 4,000 שקל ליחיד ו-6,000 לתא משפחתי בנוסף למה שמקבלים בעלי הפנסיות הנמוכות.

טלי ירון-אלדר: כלומר אנחנו נותנים יותר לבעלי הפנסיות הנמוכות, ו-4,000 ו-6,000 - במקום 5,000 שהיה בהצעה המקורית - לבעלי הפנסיות הגבוהות.

טלי ירון-אלדר: זה המכלול של ההצעה, זה המשמעות שלה.

ויצמן שירי: את למעשה אומרת שאדם נשוי הוא במצב יותר קשה מאשר רווק.

טלי ירון-אלדר: מי שנשוי מקבל 6,000 שקל.

טלי ירון-אלדר: זה נותן פיצוי לבעלי הכנסות נמוכות.

ישראל כץ: איך הגענו למצב שאנחנו מצביעים על הגדלת המס על חוסכים, כולל על חוסכים קטנים, בלי שמקבלים מכך שום הטבה?

ישראל כץ: איך הבאת אותנו למצב כזה?

יעקב ליצמן: יש לך ראש ממשלה ושר אוצר.

ישראל כץ: זה גרוע מאוד.

ישראל כץ: אני מצביע בניגוד למצפוני בעד תכנית גרועה.

ישראל כץ: אין בה שום הטבה לאף אחד.

יעקב ליצמן: אני מאמין שאם היינו מצביעים על חוק ההסדרים בהצבעה חשאית בקלפי אז אף אחד מחוקי ההסדרים לא היה עובר כאן.

ישראל כץ: איזה הטבה נתת פה?

ישראל כץ: לא קבעת אפילו תקרה.

ישראל כץ: לא קבעת שחוסך עד 100,000 שקל יהיה פטור.

ישראל כץ: אחת שעבדה בניקיון וחסכה 70,000 שקל משלמת על כך מס.

יאיר רבינוביץ: מה קורה בעולם?

יאיר רבינוביץ: איפה ראית בעולם שיעורי מס כל-כך נמוכים?

ישראל כץ: אבל היא שילמה כל השנים.

יאיר רבינוביץ: האם יש מקום בעולם שזה פטור ממס?

ישראל כץ: בעולם יש הטבות אחרות.

ישראל כץ: הייתם מציעים לפחות תקרה, שחוסך עד 100,000 שקל לא ישלם מס.

קולט אביטל: זה יותר מהריבית שהוא מקבל מהבנק.

יעקב ליצמן: היות שחבר הכנסת שוחט ואני הורדנו את ההסתייגויות, אני מציע להצביע על ההצעה שגברת טלי ירון-אלדר הציגה בפנינו.

יעקב ליצמן: בעד - 9 נגד - אין נמנעים - 2 ההצעה נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההצעה אושרה ברוב.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לרביזיה של חבר הכנסת עופר חוגי על ההסתייגות של חבר הכנסת מיכאל קליינר.

עופר חוגי: אסור לנו לעשות עוול כזה.

עופר חוגי: לא מדובר רק על חברות היי-טק אלא על כלל החברות.

עופר חוגי: לא יתכן שהאופציות שלהן לא ימוסו ואילו העבודה כן תמוסה.

עופר חוגי: יש פה מקלט מס.

מיכאל קליינר: זה ימוסה, אבל בלי ביטוח לאומי.

עופר חוגי: אנשים יקנו אופציות ויהיה פה מקלט מס של 10%.

עופר חוגי: זה מה שמציעים פה.

ויצמן שירי: האנשים האלה שקונים אופציות משלמים מס, זה העניין.

ויצמן שירי: אנשים כבר לא רוצים לעבוד במדינה הזאת.

עופר חוגי: אתה צריך שוויוניות.

רחמים מלול: בישיבה שבה דנו על העניין הזה נכחו פה נציגי הביטוח הלאומי.

רחמים מלול: היום הם גובים דמי ביטוח לאומי על אופציות.

רחמים מלול: אז מה אנחנו עושים עכשיו בהצעת החוק הזאת?

רחמים מלול: אנחנו מנמיכים את ההכנסות שלהם.

רחמים מלול: כך אמרו פה מר שטסמן, מנכ"ל הביטוח הלאומי, ומר ברזני.

רחמים מלול: מנכ"ל הביטוח הלאומי מעיד שהיום הוא גובה ביטוח לאומי על אופציות.

מיכאל קליינר: זה לא נכון, לא תהיה פגיעה בשנה הבאה בכל מקרה.

מיכאל קליינר: לא תהיה פגיעה כי אנשים פשוט לא יהיו כאן, חלק מהאנשים יעברו לחוץ-לארץ ואז גם מס הכנסה לא ייהנה מהם.

יעקב ליצמן: מי בעד הרביזיה של חבר הכנסת חוגי?

יעקב ליצמן: בעד - 5 נגד - 8 אין נמנעים הרביזיה של חבר הכנסת חוגי לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: הרביזיה של חבר הכנסת עופר חוגי לא נתקבלה.

נחום לנגנטל: אני מושך את ההצעה שלי.

יעקב ליצמן: מי בעד הרביזיה של חבר הכנסת אמנון כהן על הצעתו של חבר הכנסת חוגי?

יעקב ליצמן: חבר הכנסת עופר חוגי הגיש רביזיה על הצעתו של חבר הכנסת מיכאל קליינר.

יעקב ליצמן: הרביזיה של חבר הכנסת עופר חוגי לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: עכשיו יש רביזיה של חבר הכנסת אמנון כהן על הצעתו של חבר הכנסת עופר חוגי.

יעקב ליצמן: אני מעמיד את זה להצבעה.

יעקב ליצמן: בעד - מיעוט נגד - רוב הרביזיה של חבר הכנסת אמנון כהן לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: הרביזיה של חבר הכנסת אמנון כהן על הצעתו של חבר הכנסת עופר חוגי לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: לפיכך הצעתו של חבר הכנסת קליינר התקבלה והוכנסה לגוף החוק.

יעקב ליצמן: נעבור להסתייגות שלי להצעתו של חבר הכנסת אבשלום וילן.

ויצמן שירי: חבר הכנסת ליצמן, או שתוריד את ההסתייגות שלך או שתערוך הצבעה.

יעקב ליצמן: אני מוריד את הרביזיה שלי על הצעתו של חבר הכנסת אבשלום וילן והצעתו תוכנס לגוף החוק.

יעקב ליצמן: נצביע על החוק במלואו, על כל הסעיפים, כולל ההסתייגויות, השינויים שנתקבלו עכשיו וכל ההבנות.

יעקב ליצמן: מי בעד החוק לתיקון פקודת מס הכנסת (מס' 132), התשס"ב-2002?

יעקב ליצמן: הצבעה על הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 132), התשס"ב-2002 בעד - 13 נגד - 1 אין נמנעים הצעת החוק נתקבלה והיא תועבר לקריאה שניה ושלישית.

יעקב ליצמן: הצעת החוק נתקבלה.

יעקב ליצמן: תודה רבה.