ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 427, 2002-07-22 09:00

יעקב ליצמן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

יעקב ליצמן: לפני שנמשיך לדון ברפורמה, נושא קצר: הצעת חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (תיקון מס' 14), התשס"ב-2002, של חבר הכנסת אבשלום וילן וקבוצת חברי כנסת.

יעקב ליצמן: בעקבות החוק החדש, יש לבדוק את עלות הצעת החוק הנ"ל.

יעקב ליצמן: על פי חוות הדעת שקיבלתי ממשרד האוצר, כמו כן גם קיבלתי הכשר בד"צ של היועצת המשפטית, אנה שניידר, העלות התקציבית בשנה הראשונה, קרי, שנת התקציב הנוכחית, 2 מיליון שקל ו-496,560 אלף שקל.

יעקב ליצמן: אני מבין שמדובר בעלות שנתית ומכיוון שזה פחות מ-5 מיליון שקל, אין בעיה להעביר את ההצעה במליאה, אין צורך באישור של 50 חברי כנסת.

יעקב ליצמן: אני רוצה להדגיש שוב, על פי הסיכום שהיה בין חבר הכנסת אבשלום וילן לביני, הצעת החוק תעבור לדיון במליאה לאחר תיאום אתי.

אנה שניידר: אני רוצה לציין, שעל פי חוק יסוד: משק המדינה החדש לעניין הצעות חוק תקציביות, מדובר שם על עלות שנתית.

אנה שניידר: ולכן גם אם משרד האוצר אומר שבמהלך השנים זה יגיע לסכומים שעולים על 5 מיליון שקל, על פי פרשנות החוק, אנחנו הולכים על עלות שנתית.

יעקב ליצמן: אם כך, הוועדה צריכה לאשר את הסכומים, אני מעמיד זאת להצבעה, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – 4 נגד – אין נמנעים – אין הצעת חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (תיקון מס' 14), התשס"ב-2002 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הוועדה מאשרת את הסכומים.

יעקב ליצמן: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (תיקון מס' 132), התשס"ב-2002 (הרפורמה במס)

יעקב ליצמן: הנושא הבא: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (תיקון מס' 132), התשס"ב-2002, הרפורמה במס.

יעקב ליצמן: אני מבקש להמשיך להקריא את ההצעה היכן שהפסקנו בישיבה הקודמת.

אנה שניידר: אנחנו בעמוד 73, הוראות מעבר, פסקה (ז): "בחישוב רווח ההון במכירת מניות אשר נרשמו למסחר בבורסה בישראל אחרי יום התחילה, כאמור בסעיף 101 לפקודה, כנוסחו בסעיף 37 לחוק זה, ואשר יום רכישתם לפני יום התחילה, יחולו הוראות אלה: חויב בעל המניות במס על רווח הון ביום רישומן של המניות למסחר בבורסה: חלק רוח ההון הריאלי עד המועד הקובע חייב במס לפי שיעור המס הקבוע בסעיפים 121 או 126 לפקודה, לפי העניין.

אנה שניידר: יתרת רווח ההון הריאלי מהמועד הקובע עד ליום הרישום חייבת במס לפי שיעור המס הקבוע בסעיף 91(א) או (ב) לפקודה, לפי הענין, כנוסחו בסעיף 28 לחוק זה.

אנה שניידר: חלק רווח ההון הריאלי שמיו ם

אנה שניידר: הרישום עד ליום המכירה חייב במס בשיעור הקבוע בסעיף 105יב לפקודה, כנוסחו בסעיף 45 לחוק זה.

אנה שניידר: לעניין פסקה זו – "רווח ההון הריאלי עד המועד הקובע" – כהגדרתו בסעיף 88 לפקודה, כנוסחו בסעיף 26 לחוק זה, ואולם במקום "ועד ליום המכירה" יקראו "ועד ליום הרישום".

אנה שניידר: "יתרת רווח ההון הריאלי מהיום הקובע עד ליום הרישום" – רווח ההון הריאלי פחות רווח ההון הריאלי עד המועד הקובע; לעניין זה יראו כתמורה את התמורה כפי שנקבעה לצורך חישוב רווח ההון ביום הרישום, או את ממוצע ערכו של נייר הערך בתום כל אחד משלושת ימי המסחר האחרונים בחודש דצמבר 2002 שבהם התקיים מסחר באותה מניה, לפי בחירתו של בעל המניה.

אנה שניידר: "רווח ההון הריאלי שמיום הרישום עד ליום המכירה" – רווח הון ריאלי כהגדרתו בסעיף 88 לפקודה, ואולם לעניין זה, התמורה שנקבע לצורך חישוב יתרת רווח ההון הריאלי מהמועד הקובע עד ליום הרישום, תיחשב כמחיר המקורי.

אנה שניידר: ביקש בעל המניות שרישומן של המניות למסחר בבורסה לא ייחשב כמכירתן, בהתאם להוראות בסעיף 101 לפקודה, כנוסחו בסעיף 37 לחוק זה יחולו הוראות אלה: לא ביקש בשעת מכירת המניות לראשונה לחזור בו מבקשתו כאמור, יחולו הוראות סעיף קטן (ו)(2).

אנה שניידר: ביקש לחזור בו מבקשתו כאמור, יחולו הוראות פסקה (1), וייווספו הפרשי הצמדה וריבית כמשמעותם בסעיף 159א לפקודה, החל במועד שבו היה עליו לשלם את המס אילולא ביקש שיום הרישום לא ייחשב כמכירתן של המניות, עד ליום תשלום המס.

אנה שניידר: ואולם אם היה הפסד הון מיום הרישום, יחולו עליו הוראות סעיף 105 טו לפקודה, כנוסחו בסעיף 45 לחוק זה.

אנה שניידר: הוקצו מניות לעובדים לפני יום התחילה, לפי הוראות סעיף 102 לפקודה, כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה, או חלות ע להקצאה כאמור הוראות סעיף 3(ט) לפקודה, לא יחול לעניין הפחתת שיעורי המס, סעיף 91 לפקודה כנוסחו בסעיף 28 לחוק זה.

אנה שניידר: לעניין חלק ה3 פרק שלישי לפקודה, כנוסחו בסעיף 45 לחוק זה, ולעניין סעיף 129ג לפקודה, כנוסחו בסעיף 56 לחוק זה, על קרן נאמנות, כמשמעותה בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994, אשר יחידותיה הוצעו לציבור בתשקיף לפני יום התחילה ועל בעלי היחידות בה, יחולו הוראות אלה:

אנה שניידר: החל ביום התחילה תהפוך קרן הנאמנות לקרן נאמנות חייבת כהגדרתה בסעיף 105יא לפקודה אלא כן הודיעה לנציב, עד 30 ימים לפני יום התחילה, על רצונה להיחשב כקרן נאמנות פטורה או כקרן נאמנות מעורבת.

אנה שניידר: ביקשה קרן נאמנות להיחשב החל ביום התחילה, כקרן נאמנות פטורה או כקרן נאמנות מעורבת, יחולו הוראות אלה: לעניין בעל יחידה שהוא יחיד שהכנסתו מהיחידה אינה הכנסה מעסק והיחידה אינה יחידה בעסק כהגדרתה בסעיף 105יא לפקודה, יראו כמחיר המקורי של היחידה את המחיר המקורי או את שוויה ביום התחילה, לפי הגבוה מביניהם, ויחולו הוראות סעיף 105יג לפקודה, בשינויים המחויבים.

אנה שניידר: לעניין הוראות הפקודה ולעניין הוראות חוק תיאומים בשל אינפלציה, יופחתו מהמחיר המקורי של היחידה רווחים שחולקו בתקופה שמיום ב' בתמוז התשס"ב (12 ביוני 2002) עד יום כ"ט בטבת התשס"ג (31 בדצמבר 2002), על ידי מנהל קרן נאמנות שהפכה לקרן נאמנות פטורה או לקרן נאמנות מעורבת, או על ידי מנהל קרן נאמנות מסויגת כהגדרתה בחוק השקעות משותפות בנאמנות.

אנה שניידר: הוראות סעיף 105יז(א) לפקודה יחולו רק על חלק הרווחים שהופקו או שנצמחו ביום התחילה ואילך, ולצורך תאומם יחולו ההוראות שנקבעו בפקודה ובסעיף זה, לעניין חישוב הרווחים החל במועד הקובע לגבי יחיד, בשינויים המחויבים.

אנה שניידר: ביקשה קרן נאמנות להתפצל למספר קרנות נאמנות, יחולו הוראות אלה: הוראות סעיפים 105ד ו-105ו לפקודה יחולו, בשינויים המחויבים.

אנה שניידר: לעניין בעל יחידה שהוא יחיד שהכנסתו מהיחידה אינה הכנסה מעסק והיחידה אינה יחידה בעסק כהגדרתה בסעיף 105יא לפקודה, יראו כמחיר המקורי של היחידה את המחיר המקורי של היחידה בקרן המתפצלת או את שוויה ביום התחילה, לפי הגבוה מביניהם, ויחולו הוראות סעיף 105יג לפקודה, בשינויים המחויבים.

אנה שניידר: לעניין סעיף 120ב לפקודה, יראו את הסכומים הנקובים בסעיף 121 לפקודה, כנוסחו בסעיפים 46 ו-47 לחוק זה, כאילו תואמו לאחרונה ביום י"ז בטבת התשס"ב (1 בינואר 2002).

אנה שניידר: הוראות סעיף 125ג לפקודה, כנוסחו בסעיף 52 לחוק זה, וכן ביטול סעיף 5 לחוק עידוד החסכון הנחות ממס וערבות למלוות, התשט"ז-1956, כאמור בסעיף 78 לחוק זה, יחולו כך: לעניין ריבית ורווח שמקורם בקופות גמל או בתוכניות חסכון בפוליסת ביטוח – על ריבית ורווחים שנצמחו על הפקדות שבוצעו בקופת גמל או בתוכנית חסכון, ביום התחילה ואילך.

אנה שניידר: לעניין ריבית שמקורה באגרות חוב, בפיקדונות ובתוכניות חסכון, אשר הופקדה, נצמחה או נצברה ביום התחילה ואילך, גם אם שולמה בתקופה שמיום ב' בתמוז התשס"ב (12 ביוני 2002) ועד יום כ"ו בטבת התשס"ג (31 בדצמבר 2002), ועל כל אחד מאלה: אגרות חוב שהונפקו או הוצאו ביום ג' באייר התש"ס (8 במאי 2000) ואילך.

אנה שניידר: פקדונות או תוכניות חסכון שאושרו או שנתפתחו ביום ג' באייר התש"ס (8 במאי 2002) ואילך, ולגבי תוכניות חסכון ופיקדונות שאושרו ונפתחו קודם לכן – על ריבית, שהופקה או שנצמחה לאחר המועד ששבו ניתן היה למשוך סכומים מהתוכנית או מהפיקדון, בלי שהמשיכה תהיה כרוכה בהרעת תנאי החסכון, כפי שהוגדרו בתנאי התוכנית או הפיקדון.

אנה שניידר: לעניין ריבית על אגרות חוב נסחרות – על אגרות חוב כאמור שהונפקו או שהוצאו ביום ג' באייר התש"ס (8 במאי 2002) ואילך.

אנה שניידר: לעניין ריבית על מלווה קצר מועד – על מלווה כאמור שהונפק ביום ג' באייר התש"ס (8 במאי 2002) ואילך.

אנה שניידר: חובת דיווח כאמור בסעיף 131(א)(5א) לפקודה כנוסחו בסעיף 57 לחוק זה, תחול לגבי שנת המס 2002 גם לגבי מי שיצר נאמנות לפני תחילתו של חוק ז האו שהוציא מכספי הנאמנות סכום העולה על 100,000

אנה שניידר: שקלים חדשים בחמש שנות המס שקדמו ליום התחילה".

אנה שניידר: זה לא היה בהצעה הכחולה.

טלי ירון-אלדר: אז לפחות מי שפתח מהיום של הדוח.

אנה שניידר: הסעיף האחרון לא היה בהצעה הכחולה, ועכשיו יש ויכוח אם הוא צריך להיות או שלא צריך להיות.

יעקב ליצמן: בינתיים אני מבקש לבדוק, האם עברנו על סעיף 235, ביטוח לאומי?

אנה שניידר: עברנו.

יעקב ליצמן: אני לא רואה כאן את נציגי המוסד לביטוח לאומי.

אנה שניידר: על פי הבנתי, אתמול הם אמרו, שמורידים את ההגדרה של הכנסה ולכן הם הלכו הביתה שמחים וטובי לב.

יעקב ליצמן: ההסדר הזה מקובל על שר האוצר?

טלי ירון-אלדר: לא בדקתי.

אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, אתה יכול להיות קצת עצמאי, אתה לא חי משר האוצר.

יעקב ליצמן: שר האוצר דיבר אתי בעניין ולדעתי הוא צודק, הוא לא מתכוון להוריד מסים מצד אחד ולהעלותם דרך הביטוח הלאומי.

יעקב ליצמן: בזה אני מצדיק אותו.

יעקב ליצמן: על אף סעיף לא התייעצתי עם שר האוצר, בסעיף הזה דיבר אתי שר האוצר ואני חושב שהוא צודק.

יעקב ליצמן: בינתיים רבותיי, אני עושה הפסקה לכמה דקות.

אנה שניידר: לפני כן, מה לגבי הסעיף האחרון?

יעקב ליצמן: טארק, האם צריך את הסעיף האחרון?

טלי דולן: צריך.

יעקב ליצמן: אני מציע שתתייעצו על הסעיף הזה בחוץ ותחזרו אליי עם דבר מוסכם.

יעקב ליצמן: אם כך, בעניין סעיף ביטוח לאומי, אתם רוצים להצביע עליו?

שרונה ארליך: תעלה להצבעה.

דידי לחמן מסר: זה לא פייר.

יעקב ליצמן: אני לא בטוח שזה יעבור.

שרונה ארליך: אני מציעה להעלות זאת להצבעה, זה סעיף חשוב לשר האוצר.

יעקב ליצמן: אם כך אני מבקש להזמין את נציגי המוסד לביטוח לאומי.

אנה שניידר: אתמול בלילה הם חשבו שזה מוסכם.

אנה שניידר: יש מספר נושאים שמשרד האוצר מבקש להכניס ולכן אני מבקשת להעלותם, אחד מהם הוא נושא העולים, יש עוד כמה נושאים.

אנה שניידר: אני מבקשת שיעלו אותם בצורה מסודרת על מנת שהדבר יהיה בפני הוועדה כשהיא מצביעה.

אנה שניידר: עמוד 9, פסקה 18 לסעיף 9 בפקודה.

טלי ירון-אלדר: פסקה 18 לסעיף 9 בפקודה הוא הסעיף שעוסק ב-15 שנים, אחרי קופות הגמל יהיה כתוב: באם מועד התשלום הראשון.

טלי ירון-אלדר: עשינו שתי מגבלות מצטברות: 15 שנים ולהגיע לגיל פרישה.

טלי ירון-אלדר: צריך לתת פתרון למי שכבר הגיע לגיל פרישה והתחיל להפקיד אז, לא להגביל אותו ב-15 שנים.

טלי ירון-אלדר: לכן אנחנו מבקשים להוסיף בסעיף (18א), אחרי המילה לקופת הגמל: באם מועד התשלום הראשון היה לאחר שהגיע לגיל פרישה, 5 שנים מאותו מועד, או בפטירתו.

טלי ירון-אלדר: בסוף יבוא סעיף (18ב): שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת רשאי לקבוע תקופת חסכון קצרה יותר מזו שאמורה בסעיף קטן (א) בתנאים שיקבע.

אבשלום וילן: למה לא לכתוב: הכל בכפוף להוראות תקנות מס הכנסה?

אנה שניידר: זה מה שאנחנו עושים ב(ב): שר האוצר רשאי לקבוע תקופה קצרה יותר.

טלי ירון-אלדר: עמוד 10, סעיף 10, סעיף 14 לפקודת מס הכנסה.

טלי ירון-אלדר: סעיף 14 לחוק הוא סעיף שנותן פטור להכנסות פסיביות של עולים חדשים.

טלי ירון-אלדר: בעקבות הפניה של יורם בליזובסקי, אנחנו מבקשים להוסיף בסוף הסעיף סעיף הסמכה: (ד) שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת רשאי להתקין תקנות לפיהן מי שהיה לתושב ישראל לראשונה ולפני מועד זה ביצע השקעות חוץ בישראל כהגדרתן בחוק עידוד השקעות הון, יראו אותו למשך תקופה שיקבע ובתנאים שיקבע כתושב חוץ.

אנה שניידר: אם כך, אני מבקשת שני תיקונים שמתייחסים לנושא העולים.

אנה שניידר: התיקון הראשון בעמוד 10, סעיף 10, שמתקן את סעיף 14 לפקודה.

אנה שניידר: מוצע להוסיף סעיף קטן (ד) שאומר כך: (ד) שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת רשאי להתקין תקנות לפיהן מי שהיה לתושב ישראל לראשונה ולפני מועד זה ביצע השקעות חוץ כהגדרתן בחוק עידוד השקעות הון, יראו אותו למשך תקופה שיקבע ובתנאים שיקבע כתושב חוץ.

דידי לחמן מסר: אפשר לכתוב ערב תחילתו של חוק זה.

דידי לחמן מסר: אם יורשה לי, אני מבינה שאתה מנסה למצוא פתרון לבעיה אנושית, ספציפית, לכן בואו נאמר:

דידי לחמן מסר: מי שהיה ערב תחילתו של חוק זה.

דידי לחמן מסר: בואו נדבר רק על אנשים שהיו בישראל ערב תחילתו של החוק.

דידי לחמן מסר: אנחנו הרי לא רוצים להנציח עוד דוגמאות כמו המקרה הזה שהוא מקרה חריג ויוצא דופן.

יאיר רבינוביץ: זו הסמכה כללית, חוץ מזה יש סעיף מיוחד.

דידי לחמן מסר: הסכמה פותחת פתח ללחצים בשני הכיוונים.

דידי לחמן מסר: ברגע שיש סמכות לשר, יש עליו לחצים להפעיל את הסמכות.

דידי לחמן מסר: מה אדוני רוצה לומר?

דידי לחמן מסר: אם אתה רוצה לומר שלנצח - - -

יעקב ליצמן: לא.

אנה שניידר: זה סעיף הסמכה.

דידי לחמן מסר: למה?

דידי לחמן מסר: זה סעיף שפוגע ברפורמה.

דידי לחמן מסר: אם תושב חוץ משקיע בישראל והכנסתו היא הכנסה פסיבית – יש דין א'.

דידי לחמן מסר: אם הכנסתו היא הכנסה אקטיבית, הדין בישראל גובר.

דידי לחמן מסר: אם הוא רוצה לקזז הפסדים כנגד הכנסות מחו"ל, גם פה יש הוראה, לכן על מה אנחנו צריכים את התקנות הללו?

דידי לחמן מסר: את הורסת לנו את הרפורמה.

אנה שניידר: אם את רוצה לעודד השקעות, למה שלא תהיה סמכות לשר האוצר?

אנה שניידר: בעמוד 64, פרק הוראות שעה, מוצע להוסיף סעיף חדש, הוראת שעה שאומרת כך: בשנות המס 2003-2006, יקראו את סעיף 14 לפקודה כאילו אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: (ג1): יחיד שהיה לתושב ישראל ואשר הנו בעל שליטה, הוא מנהל מפעל מאושר כמשמעותו בחוק עידוד השקעות הון, יהיה פטור ממס בשנות המס 2003-2006 על הכנסות מריבית, מדיבידנד ומדמי שכירות שאינן הכנסות מעסק ושמקורן בנכסים מחוץ לישראל, אשר היו לו לפני שהיה לתושב ישראל ושנותרו בידיו לאחר שהיה לתושב ישראל, וכן על רווח הון ממכירת אותם נכסים אלא אם כן ביקש אחרת לעניין ההכנסה, כולה או מקצתה.

אנה שניידר: זו הוראת שעה לארבע שנים, עד שנת 2006.

דידי לחמן מסר: בעצם נותנים לו ארבע שנים למכור את הנכסים בפטור ממס.

דידי לחמן מסר: אני יכולה להבין את פטור ממס רווחי הון במכירת הנכסים, אבל על ההכנסות הפסיביות, זה קצת קשה לי.

דידי לחמן מסר: מה אומר תיקון זיילר, הוא אומר, לאור התיקון החדש אני הופך לאזרח ישראלי, לא לכך התכוונתי, זה פוגע בי.

דידי לחמן מסר: פטור ממס על רווחי הון, אם הוא מוכר את הנכסים, זה לגיטימי, הוא קנה אותם במועד איקס, הוא לא ידע, אבל למה צריך לתת לו פטור מהכנסות במשך שלוש שנים?

יעקב ליצמן: כי הוא השקיע על בסיס שהיה תושב חוץ, כעת, כדי להיות כאן וכדי לשמור על המפעל, אני נותן לו זאת, בעבר, לעולה חדש הייתה הזכות להיות תושב ארעי, גם לו אני נותן את הארבע השנים הללו.

דידי לחמן מסר: אם יש את הסעיף הזה, למה צריך את הסעיף הקודם?

יעקב ליצמן: זו הסמכה כללית, לאו דווקא עבורו.

דידי לחמן מסר: אני חושבת שהיא מיותרת כי עולים משקיעים הם לא פחות חשובים ממשקיעים שהם לא עולים.

דידי לחמן מסר: אתה מסכים אתי?

יאיר רבינוביץ: מסכים.

דידי לחמן מסר: הסעיף הזה אומר בעצם, עולה יש לו תקופה של ארבע שנים לראות בו כעולה באותו מקרה ספציפי שלא היה תושב ישראל.

דידי לחמן מסר: אבל להסמיך את שר האוצר לתת תקנות פטור לעולים, זה פותח פתח ללחצים להתקין את התקנות הללו, ושהכנסת תאשר אותן.

דידי לחמן מסר: זה לא מוצדק.

דידי לחמן מסר: יש סעיפים מיוחדים לעולים, יש הטבות מיוחדות.

יעקב ליצמן: למה ההסמכה מפריעה לך?

דידי לחמן מסר: כאשר ההסמכה היא למתן הטבות, לא מדובר בהחמרות אלא רק בהטבות, זה פותח פתח ללחצים, זו סמכות מאוד בעייתית, אין לה אמות מידה, אין לה גבולות, היא פתח להפוך את הרפורמה.

דידי לחמן מסר: לכאורה, לאור ההסמכה הזאת, אפשר לומר שהמשטר החדש של הרפורמה לא יחול על העולים ולא לזה הכוונה.

דידי לחמן מסר: לכן משנמצא הפתרון הזמני שחשבת לגבי אותו מקרה ספציפי, אני לא חושבת שצריך את התקנות הללו.

דידי לחמן מסר: אני לא חושבת שצריך הסמכה כזאת ותקנות בכלל.

אבשלום וילן: לדעתי יש כאן בעיה, הבעיה היא עם אותם משקיעים שחיים כאן כתושבים והם אומרים, לא לזה התכוונו.

אבשלום וילן: את העיקרון אנחנו לא שוברים, אנחנו אומרים, ששר האוצר יהיה רשאי להתקין תקנות למי שנתפס שהוא תושב ישראל לגבי ההשקעות הקודמות שלו ובהתאם לכך להחליט.

אבשלום וילן: יש בזה היגיון רב.

אבשלום וילן: אני מסכים עם מה שאמר יאיר רבינוביץ, שהעיקרון חייב להיות אחיד לכולם, אבל אם יש מקרה פרטי, לא של אחד, זה יכול להיות כמה עשרות משקיעים - - -

יעקב ליצמן: לסעיף הספציפי הזה של משקיע חוץ הייתה בקשה של התאחדות התעשיינים.

אבשלום וילן: אני מקרה משקיע שהוא תושב כעשר שנים, השקיע עשרות מיליוני דולרים בחברות שונות, וכעת הוא אומר, אני לא מתכוון להיות אזרח ישראלי, אני תושב - - -

ישראל כץ: הוא אומר בעצם שהוא לא מתכוון לשלם מס על העסקים בחו"ל.

אבשלום וילן: צריך לבדוק זאת לעומק.

יעקב ליצמן: הם טוענים שכעת ייצא להם מס בתוספת של עוד 15%-20% בגלל שיש להם גם שם מיסוי.

אנה שניידר: יש אולי היגיון בהגבלת ההסמכה לגבי מי שערב תחילתו של החוק, כלומר היום, נמצא במצב כזה.

אנה שניידר: לכן בא הסעיף: מי שהיה לתושב ישראל לראשונה ולפני תום התחילה.

דידי לחמן מסר: טלי ירון-אלדר הסבירה לי למה התקנות, שהן למקרים של עולים שמרכז עסקיהם בחו"ל, לכן אני מסכימה לסעיף ההסמכה.

אנה שניידר: רבותיי, מוצעת כאן תוספת לנושא פדיון מניה באגודה שיתופית, עמוד 32, סעיף 94ד.

אנה שניידר: אני מציעה שמשרד האוצר יסביר מה הכוונה, לאחר מכן נקרא את הנוסח.

אוסקר אבו-ראזק: אגודה שיתופית על פי החוק הישן, ברגע שיש פדיון מניה בתנאים מסוימים, סכום של עד 317 אלף שקל פטור ממס.

אוסקר אבו-ראזק: אנחנו אומרים, הפטור הזה נשמר אבל החל מהיום הקובע, החל מכניסת הרפורמה כל פדיון חדש שיהיה הכללים ישתנו.

אוסקר אבו-ראזק: הכללים החדשים: עד 317 אלף שקל יישמר הפטור, מעבר לסכום של 317 אלף שקל, נייחס את עלות המניה באופן יחסי, חלק ל-317 אלף שקל וחלק לסכום העודף, כאשר לגבי הסכום העודף, אם יום הרכישה שלו היה לפני 1.4.61, נראה את יום הרכישה כ-1.4.61.

אוסקר אבו-ראזק: למה עשינו זאת?

אוסקר אבו-ראזק: כי יש פסק דין של בית המשפט העליון שאומר, ברגע שיש פדיון מניה באגודה שיתופית, החבר באגודה לא יכול לקבל גם פטור 317 אלף שקל וגם את המס המופחת של 12%.

אוסקר אבו-ראזק: התוספת שאנחנו מכניסים אומרת שתישאר הפסיקה.

אנה שניידר: כלומר, אתם מעגנים את הפסיקה בחוק.

אוסקר אבו-ראזק: נכון.

אנה שניידר: אם כך, הנוסח המוצע הוא כלהלן, להוסיף פסקה 3 בסעיף 94ד.

אנה שניידר: (א), עמוד 32, שנוסחה יהיה כך: יום הרכישה של יתרת סכום הפדיון יהיה יום הרכישה של המניה, ואולם, אם הסכום הפטור במכירת המניה לפי פסקת משנה 1, בניכוי המחיר המקורי המתואם של המניה נמוך מ-317 אלף שקלים חדשים, יהיה יום הרכישה, יום הרכישה או יום תחילת שנת המס 1961 לפי המאוחר.

אייל פישביין: ההטבה היום נעצרת ב-317 אלף שקל, היא לא ממשיכה לרוץ קדימה.

אייל פישביין: כלומר, לאחר היום הקובע, אין יותר הטבה בפדיון מניה באגודה שיתופית למעט עד היום הקובע.

יאיר רבינוביץ: ואז צריך לשלול ממך את החלק היחסי מ-317 אלף שקל ולא שללו לך.

אייל פישביין: שוללים חלק יחסי.

יאיר רבינוביץ: לא, נותנים לך את כל ה-317 אלף שקל.

אייל פישביין: אבל הפטור נעלם מהיום הקובע והלאה.

אייל פישביין: אם אני אמכור עוד עשר שנים, כמה פטור אקבל?

אייל פישביין: מי שמחזיק את המניה מהיום עוד עשר שנים קדימה, כאשר הוא מחזיק כבר את המניה 25 שנה אחורה, מה יקרה במקרה כזה?

יאיר רבינוביץ: יהיה חייב 10:35.

יאיר רבינוביץ: אבל 25:35 נשאר פטור.

אייל פישביין: אבל ההטבה נעצרת.

יאיר רבינוביץ: כל ה-317 אלף ₪ מנוצלים.

אייל פישביין: את החלק היחסי.

יאיר רבינוביץ: לא, לא ביטלו לך את החלק היחסי.

יאיר רבינוביץ: נתנו לך כאן יותר מדי.

אוסקר אבו-ראזק: בית המשפט פסק, אתה לא יכול לקבל גם פטור וגם מס מופחת, כל מה שאמרנו, תקבל את הפטור, אבל על היתרה לא תקבל 12% מס.

אייל פישביין: האם בגלל זה שעוצרים את ההטבה, לא מגיע להישאר עם המס ההיסטורי?

אוסקר אבו-ראזק: אני לא חושב שמגיע גם פטור עד 317 אלף שקל וגם 12% מס.

אנה שניידר: עמוד 37, בהגדרה של תום התקופה, אנחנו מדברים על הקצאת מניות לעובדים ויש הגדרה תום התקופה שאומרת כך: "תום התקופה" כל אחד מאלה: בחרה החברה במסלול הכנסת עבודה, תקופה של 12 חודשים מיום הקצאת המניות והפקדתן בידי הנאמן.

אנה שניידר: בחרה החברה במסלול רווח הון, תקופה של 24 חודשים מיום הקצאת המניות והפקדתן בידי הנאמן.

אנה שניידר: כעת מוצע – במקום: מיום הקצאת המניות, יבוא: מתום שנת המס שבה הוקצו המניות.

טלי ירון-אלדר: זה היה סיכום מראש.

דידי לחמן מסר: סיכום מראש עם מי, עם הביטוח הלאומי?

טלי ירון-אלדר: זה לא שייך לביטוח הלאומי, מבחינת המגבלות של התקופות ואחרי הדיונים, היו הסכמות וזה היה הסיכום מראש.

משה רז: למה מתייחס תום התקופה?

אנה שניידר: מתייחס לאופציות לעובדים.

משה רז: מה זה אומר?

יאיר רבינוביץ: אם חברה בחרה במסלול מסוים, כל ההקצאות שיהיו מאותו מועד והלאה, למשך שנה וחצי בממוצע, היא חייבת להישאר באותו מסלול, היא לא יכולה לעבור בין מסלולים.

יאיר רבינוביץ: ברגע שהיא בחרה במסלול ההוני, מאותו מועד, עד תום השנה ועד תום השנה לאחריה, היא חייבת לבחור באותו מסלול לגבי כל ההקצאות.

דידי לחמן מסר: איזה סיבה יש לחברה שלא לבחור במסלול ההוני?

טלי ירון-אלדר: חברה רווחית.

דידי לחמן מסר: זאת אומרת, אתה מסכים שהחברה נמצאת באיזה ניגוד אינטרסים עם העובד.

דידי לחמן מסר: העובד מבחינתו רוצה שזו תהיה הכנסה הונית - - -

יאיר רבינוביץ: החברה רוצה להקצות כמה שפחות אופציות כדי לא לדלל את הקיימים.

יאיר רבינוביץ: גם במשכורות היא רוצה לתת משכורת כמה שפחות עד כמה שהיא יכולה.

טלי ירון-אלדר: ולמרות זאת יש גם חברות רווחיות שהולכות על המסלול ההוני, אני לפחות יודעת על כמה כאלה.

אנה שניידר: נושא נוסף:

אנה שניידר: עמוד 71, סעיף 87 (ב), הוראות המעבר.

אנה שניידר: הסעיף היום אומר כך: (ב) הכנסות כאמור בסעיף 14(א) לפקודה כנוסחו בסעיף 10 לחוק זה, שביום תחילה חלפו למעלה מחמש שנים מהיום שהיה לראשונה לתושב ישראל – יהיו פטורות ממס עד תום שנת המס 2003.

אנה שניידר: – כאן מבקשים להוסיף: חלפו למעלה מחמש שנים אך לא יותר מעשר שנים.

יעקב ליצמן: למה מגבילים לעשר שנים?

אנה שניידר: מי שהיה 30 שנה?

אנה שניידר: זיילר קיבל במקום אחר.

אנה שניידר: נושא אחרון: עמוד 76, פסקה (יב): חובת דיווח כאמור בסעיף 131(א)(5א) לפקודה כנוסחו בסעיף 57 לחוק זה, תחול לגבי שנת המס 2002 גם לגבי מי – כאן מוסיפים – שבשנת המס 2002 יצר נאמנות, או שהוציא מכספי הנאמנות סכום העולה על 100,000 שקלים חדשים.

אנה שניידר: זה הנוסח החדש שמוצע.

יעל ייטב: בסעיף 131 לפקודה נקבעה חובת דיווח לגבי מי שיצר נאמנות ולגבי מי שקיבל מכספי נאמנות 100,000 שקל.

יעל ייטב: יום התחילה, שנת המס 2003 ואילך.

יעל ייטב: ההמלצות של הדוח והחקיקה מפורסמות כבר ב-2002, לכן אנחנו רוצים לקבוע חובת דיווח לגבי שנת המס 2002.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו נצביע על ההסתייגויות המהותיות.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה לראות על מה אני מצביע, איפה הנייר עם ההסתייגויות?

יעקב ליצמן: מייד יקריאו את ההסתייגויות.

אברהם-בייגה שוחט: מה זאת אומרת, אין נייר?

אברהם-בייגה שוחט: אם כך נצביע בצהרים כאשר יהיה נייר.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא רוצה להצביע בלי נייר, יש לנו ניסיון לא כל כך טוב עם מה שקרה פה.

יעקב ליצמן: על איזה ניסיון אתה מדבר?

אברהם-בייגה שוחט: עם כל הכבוד, חבר הכנסת ליצמן, אני רוצה לראות על מה אני מצביע, אני לא רוצה להצביע על נייר מאתמול שהוכנסו בו שינויים.

אנה שניידר: יש לי נייר עם תיקונים בכתב יד.

אנה שניידר: אני יכולה לעשות רק מה שאפשר.

אנה שניידר: יש לי פה 76עמודים, אתם רוצים להצביע על החדש, תצביעו בצהרים.

אברהם-בייגה שוחט: אז נצביע בצהרים.

סמדר אלחנני: אפשר לצלם את כתב היד.

אברהם-בייגה שוחט: הרי ממילא היום זה לא עולה לדיון, אם זה לא עובר תיקונים, תבואו בצהרים עם נייר מסודר, עם התיקונים, עם ההסתייגויות, אני לא אצביע על טיוטות עם כתב יד.

אברהם-בייגה שוחט: יש גבול.

אברהם-בייגה שוחט: אז יצביעו בצהרים, מה קרה, השתגעתם לגמרי?

אברהם-בייגה שוחט: למה אתם רוצים להביא את הוועדה הזאת, לאשפתות?

אברהם-בייגה שוחט: תבואו עם מסמך, כל אחד יוכל לראות על מה הוא מצביע, לא על דבר שבעל-פה, לא על דבר שלא כתוב.

יעקב ליצמן: רבותיי, ביקשתי מהיועצת המשפטית לצלם את ההסתייגויות שיש לה בכתב יד ותעביר זאת לכולם.

יעקב ליצמן: אנחנו נצביע על התיקונים בכתב, וזה ייקרה בעוד עשר דקות.

אנה שניידר: זה ייקח יותר מעשר דקות.

אברהם-בייגה שוחט: אתה לא תצביע על זה.

יעקב ליצמן: אני כן אצביע על זה.

אברהם-בייגה שוחט: אתה לא תצביע על זה.

אברהם-בייגה שוחט: אתה לא תוריד את הוועדה הזאת לזנות.

אברהם-בייגה שוחט: יש גבול למה שאתה עושה.

יעקב ליצמן: מה אתה אומר?

יעקב ליצמן: מה זה?

אברהם-בייגה שוחט: מה ששמעת.

יעקב ליצמן: חוצפן שכמותך.

יעקב ליצמן: אל תנבל את הפה.

אברהם-בייגה שוחט: כדאי שתדפיס את החומר תוך שעתיים ותבוא עם חומר מסודר.

אברהם-בייגה שוחט: יש גבול לעניין.

יעקב ליצמן: אנה, החלטתי, תצלמי את החומר, אני רוצה לחלק את זה כך.

יעקב ליצמן: בייגה רוצה, שיעמוד על הראש, כך החלטתי.

יוסף יצחק פריצקי: אתה לא יוכל להצביע על כתב יד.

יעקב ליצמן: שמעתי והחלטתי.

יוסף יצחק פריצקי: מה קרה, חסרות כתבניות?

איתן כבל: על מה אנחנו מתווכחים?

איתן כבל: זה לא לעניין.

אבשלום וילן: חבר הכנסת ליצמן, לא היה בתולדות מדינת ישראל שהעבירו רפורמה במס בקצב הזה.

אבשלום וילן: בייגה הוא היחידי שישב בכל הישיבות, היחידי מכל הוועדה הזאת.

יעקב ליצמן: למה היחידי, גם אני ישבתי כאן, ישבתי יותר ממני, הוא לא היחידי.

אבשלום וילן: היחיד מבין חברי הוועדה.

אבשלום וילן: אל תפוצץ את העניין, ועל מה, על הדפסה?

אבשלום וילן: אתה הרי מעביר את זה היום.

אבשלום וילן: למה אתה סתם גורם לסצינות?

ויצמן שירי: מבחינה תקנונית זה בסדר להצביע על כתב יד?

אנה שניידר: מה זה משנה אם זה מודפס בכתב יד, הרי כל החוק יכול היה להיות בכתב יד.

נחום לנגנטל: אדוני היושב ראש, הגשתי שלוש הסתייגויות מהותיות, לדעתי גם משמעותיות, ועוד כמה הסתייגויות פחות משמעותיות.

נחום לנגנטל: אני מודה שכאשר דיברתי עם מס הכנסה והם ראו את ההסתייגויות, הם שינו שתי הסתייגויות מתוך שלוש.

נחום לנגנטל: אבל מבחינתי עדיין צריך לשים את ההסתייגויות על השולחן כי אלה הסתייגויות בשם סיעתי ואני צריך להסביר בפני הסיעה שלי האם הם מסתפקים בפשרה או שלא.

אנה שניידר: סליחה, אם שתי הסתייגויות מתוך שלוש התקבלו - - -

נחום לנגנטל: הן לא התקבלו, פשוט הלכו קצת לקראתי בדברים הכתובים.

אנה שניידר: זאת אומרת, שתצטרך לשנות את ההסתייגות שלך כדי להגיע למה שאתה רוצה.

אנה שניידר: קרי, הסתייגות חדשה.

נחום לנגנטל: היו לי הסתייגויות בהצעה הראשונה.

נחום לנגנטל: ההסתייגויות שלי נשארות אותו הדבר למרות התיקון, אני רוצה להכניס דבר אחר.

נחום לנגנטל: לכן מה שאני מבקש, לאשר את ההסתייגויות המהותיות שלי.

נחום לנגנטל: מאחר ואני יודע שכל שלוש ההסתייגויות שלי מעל 5 מיליון שקל לקופת המדינה, ועל פי החוק החדש צריך תמיכה של 50 חברי כנסת, אם כך, אם תהיה לי תמיכה של 50 חברי כנסת, עבר, אם לא – ההסתייגות תיפול.

עופר חוגי: החוק לא מיושם כעת, זאת אומרת שלא תצטרך תמיכה של 50 חברי כנסת.

אנה שניידר: מה פתאום, זה לא נכון.

נחום לנגנטל: אדוני היושב ראש, בוא נצא מהנחה שהפסדתי כאן בהצבעה על ההסתייגויות שלי, לגבי שלוש ההסתייגויות המהותיות, אני חושב שגם לגבי שתי הסתייגויות גם הפסדתי, נשארתי עם הסתייגויות אחת.

יעקב ליצמן: אני רוצה לשאול, אתם רוצים שאני אעלה למליאה את כל ההסתייגויות?

אנה שניידר: חייבים לדעת אם הן תקציביות או לא.

ויצמן שירי: אדוני היושב ראש, דיברנו על כך שנצביע על ההסתייגויות המהותיות בלבד, כל השאר יעלו למעלה.

ויצמן שירי: תן לכל חבר ועדה להחליט שיש לו שתי הסתייגויות מהותיות.

אברהם-בייגה שוחט: ואם יש לו שלוש הסתייגויות מהותיות?

נחום לנגנטל: אני חושב שיש לי שלוש הסתייגויות מהותיות.

יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב ראש, כזכור, לפני שלושה שבועות היו פרסומים על הרפורמה, קיימנו כאן ישיבה של הוועדה, קיבלנו החלטה לפיה יהיה כמו הכללים של בן-בסט, בכפוף לאישורה של היועצת המשפטית של הוועדה, אנה שניידר.

יעקב ליצמן: מה זה שייך אלינו?

יוסף יצחק פריצקי: אני אומר.

יוסף יצחק פריצקי: מתפרסמות מודעות בעיתונים, אני מודיע לוועדה הזאת, שהמודעות שהתפרסמו בעיתונים אינן מה שסוכם כאן בוועדה, למשל, לא כתוב שם שזה כפוף לאישור הכנסת.

יוסף יצחק פריצקי: אני סבור שהוועדה הזאת צריכה לשלוח איזשהו מסר ברור לשר, לא יכול להיות שהוא יפר התחייבות של הוועדה.

יוסף יצחק פריצקי: אני מציע, ולו לאות מחאה, לדחות את ההצבעה לשעה על מנת שהמסר יהיה ברור.

יוסף יצחק פריצקי: לא יכול להיות ששר אוצר שנותן התחייבות לוועדת כספים וועדת הכספים מקבלת זאת, יפר את ההתחייבות.

אנה שניידר: אני רק רוצה לומר לפרוטוקול, שאליי הובאו קלטות וידאו מהפרסומות בטלוויזיה, ראיתי אותם ולא היה לי שום דבר לומר נגד התוכן, גם לא היה לי שום דבר לומר בעד המודעות האלה, אבל מבחינת התוכן, הן עמדו בכללים שקבעה הוועדה.

אנה שניידר: מודעות בעיתונים לא הובאו אליי.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת פריצקי, אני אפנה לשר האוצר בכתב בעקבות פנייתך ואבקש להדגיש, שלאור החלטות ועדת הכספים, להעביר כל מודעה שהוא מפרסם דרך אישור הוועדה.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו מתחילים עם ההצבעות, נתחיל להצביע על ההסתייגויות המהותיות, הסתייגויות לא מהותיות יעלו למליאה.

שגית אפיק: נצביע על הסתייגויות מהותיות, לאחר מכן נקבל ממשרד האוצר הערכה תקציבית על כל הסתייגות.

שגית אפיק: הסתייגות של חבר הכנסת מוחמד ברכה, עמוד 8, סעיף 7, להסתייגות יש עלות תקציבית.

ויצמן שירי: מוחמד ברכה לא נמצא, תעלה אותה למעלה.

יעקב ליצמן: אני חייב לשמוע את העלות התקציבית.

יעקב ליצמן: מה העלות התקציבית?

אבי לבון: כמה עשרות מיליוני שקלים, וזה מעבר ל-5 מיליון שקל.

יעקב ליצמן: רבותיי, היות וחבר הכנסת ברכה לא נמצא כאן, לא נצביע עליה, אנחנו מעלים אותה למעלה.

שגית אפיק: אם כך, ההסתייגות של חבר הכנסת מוחמד ברכה לסעיף 7 היא הסתייגות תקציבית.

שגית אפיק: ההסתייגות הבאה, אותה הסתייגות של חבר הכנסת עמיר פרץ.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת עמיר פרץ לא נמצא, מה העלות התקציבית?

שגית אפיק: העלות נמוכה יותר, ההסתייגות מבקשת לבטל את המגבלה של חסכון במשך 15 שנים, זאת אומרת, לתת פטור ממס להפרשי הצמדה וריבית.

אבי לבון: העלות התקציבית היא יותר מחמישה מיליון שקל.

יעקב ליצמן: אם כך, גם ההסתייגות הזאת עולה למעלה.

שגית אפיק: לאותו סעיף, קרי סעיף 7, חבר הכנסת יורי שטרן מבקש פטור מלא, לבטל את תקרת ההפקדה, לבטל את הדרישה של גיל פרישה על מנת למשוך את הכספים בפטור ממס.

אבי לבון: העלות התקציבית גבוהה מאוד.

יעקב ליצמן: אם כך זה גם יעלה למעלה.

עופר חוגי: בואו נצביע על ההסתייגות, אולי במליאה לא תהיה תמיכה של 50 חברי כנסת?

יעקב ליצמן: אבל הם לא נמצאים כאן.

יעקב ליצמן: אני לא אצביע על הסתייגות בוועדה כאשר חבר הכנסת שהציע את ההסתייגות אינו נוכח.

יעקב ליצמן: אני לא מבטל את ההסתייגות, אני מעלה אותה למליאה.

אנה שניידר: הוועדה רק קובעת אם יש להסתייגות עלות תקציבית.

שגית אפיק: לסעיף 10, הנחות ממס לעולים חדשים, חבר הכנסת יורי שטרן מבקש לראות עולה חדש כמי שעלה אחרי עשר שנים.

שגית אפיק: על פי מה שמוצע כאן זה חמש שנים.

יעקב ליצמן: מה העלות התקציבית להסתייגות של חבר הכנסת יורי שטרן לסעיף 10?

אבי לבון: עשרות מיליוני שקלים.

יעקב ליצמן: אם כך ההסתייגות תקציבית, גם ההסתייגות הזאת תעלה למליאה.

שגית אפיק: הסתייגויות לסעיפים 17 ו-18 של חבר הכנסת בייגה שוחט, הוא מבקש למחוק את הפרק.

אברהם-בייגה שוחט: למרות השינויים שנעשו, שהקלו מאוד על הבעיה, אני מציע להוציא את הפרק הזה ולדון בו בנפרד כמו שצריך.

אברהם-בייגה שוחט: מכיוון שהפרק הזה לא שייך לרפורמה בכלל, לא פוגע ברפורמה, שתבוא הממשלה עם נושא חברה שקופה בעוד חודש-חודשיים, מתי שהיא רוצה, ותדון בזה מספיק זמן ולא תערבב שמחה בשמחה.

אברהם-בייגה שוחט: לכן אני מציע לבטל את הפרק הזה.

יעקב ליצמן: אנחנו נצביע על ההסתייגות של חבר הכנסת בייגה שוחט לסעיפים 17-18, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – 8 נגד – 8 נמנעים – אין ההסתייגות לסעיפים 17-18 לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות לא התקבלה.

אברהם-בייגה שוחט: אני מבקש רביזיה.

שגית אפיק: עמוד 50, סעיף 48 (תיקון סעיף 121 לעניין שיעורי המס).

שגית אפיק: קבוצת ברכה מציעה להפחית את שיעורי המס, הן לעניין האחוזים והן לעניין הסכומים שמופיעים בסעיף הזה.

שגית אפיק: כמו כן היא מציעה, שתחילת הפחתת שיעורי המס יהיו בשנת 2007 ולא בשנת 2008 כמו שמוצע בנוסח להלן.

אבי לבון: העלות התקציבית כמה מיליארדים.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת ברכה לא נמצא כאן, ההסתייגות תעלה למליאה.

שגית אפיק: לחבר הכנסת עמיר פרץ יש אותה הסתייגות לאותו סעיף.

יעקב ליצמן: כנ"ל, חבר הכנסת עמיר פרץ לא נמצא, ההסתייגות עולה למליאה.

שגית אפיק: סעיף 50 (תיקון סעיף 122 לפקודה), עמוד 53.

שגית אפיק: חבר הכנסת אברהם רביץ מציע, שתשלום המס בשיעור של 10% יהיה רק לא להשכרת דירת מגורים אלא גם להשכרת דירה למטרות חינוך.

יעקב ליצמן: בכמה כסף מדובר?

אבי לבון: אני לא יודע.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת רביץ לסעיף 50 ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – 2 נגד – 3 נמנעים – אין ההסתייגות לסעיף 50 לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות לא אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים להסתייגות הבאה.

יעקב ליצמן: נא לדלג על ההסתייגות של חבר הכנסת יוסי כץ, הוא ביקש לקרוא לו ולכן נצביע עליה מאוחר יותר.

אבשלום וילן: ההסתייגות שלי לסעיף 28, עמוד 29 (תיקון סעיף 91 לפקודה).

אבשלום וילן: בסעיף כתוב: החל משנת 2005 יתווסף על לשיעור המס על פי פסיקת משנה אחוז אחד לכל שנת מס.

אבשלום וילן: אני מציע: למעט בפדיון זכויות באגודה שיתופית.

שגית אפיק: עשינו את זה, זה נמצא בהוראת מעבר.

אבשלום וילן: אם כך זה בפנים, אין צורך בהסתייגות.

אבשלום וילן: הסתייגות נוספת יש לי לסעיף 32 (תיקון סעיף 94ב לפקודה).

אבשלום וילן: אני מציע למחוק את סעיף (2)(ב).

אבשלום וילן: שלא יחול על אגודה שיתופית.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת אבשלום וילן לסעיף 32 ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – 7 נגד – 3 נמנעים – אין ההסתייגות לסעיף 32 נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות התקבלה.

יעקב ליצמן: אני מבקש רביזיה.

נחום לנגנטל: אדוני היושב ראש, אותה הסתייגות שאושרה כעת של חבר הכנסת וילן, קבוצת לנגנטל הגישה בדיוק אותה הסתייגות.

אברהם-בייגה שוחט: הסתייגות שלי מורכבת משני סכומים.

אברהם-בייגה שוחט: ראשית, היא מורכבת מסכום שהוא לא קבוע לכל אזרח, שכן זה תלוי אם יש לו פנסיה או אין לו פנסיה.

אברהם-בייגה שוחט: ההסתייגות אומרת כלהלן: עד 5,000 שקל – שזה בערך הסכום שמקבל גמלאי – גמלאי שיש לו פנסיה של 5,000 שקל פנסיה, אם מביאים בחשבון את נקודות הזיכוי שלו, אם מביאים בחשבון 35% ניכוי שיש לו על הכנסה עד הסכום הזה, הוא לא משלם מס עד 5,000 שקל.

אברהם-בייגה שוחט: ההצעה שלי אומרת, כל אזרח, גם אם אין לו פנסיה או שיש לו פנסיה של 3,000 שקל ויתרת ההכנסות שלו נובעת מריבית, יקבל את אותו זיכוי כאילו שיש לו פנסיה של 5,000 שקל ואז יקבל פטור על הריבית של הסכום הזה בהתאם למה שחסר לו.

אברהם-בייגה שוחט: מי שאין לו בכלל פנסיה, כמובן כל הסכום יהיה לצורך העניין ואז הסכום יהיה גדול יותר.

אברהם-בייגה שוחט: זה אומר, שכל פנסיונר שיש לו פנסיה מעל 5,000 שקל לא נהנה מדבר בסעיף הזה.

אברהם-בייגה שוחט: דבר שני אני מציע, מה שאתם כתבתם כשכבה שנייה, קרי, עד 8,000 שקל, שזה יתקיים בנוסף.

אברהם-בייגה שוחט: כלומר, אם יש מישהו שיש לו פנסיה של 6,000 שקל, יקבל כמו שהצעתם.

אברהם-בייגה שוחט: לגבי פנסיה של עד 3,000 שקל, יושלם לו ל- 5,000 שקל.

אברהם-בייגה שוחט: להצעה יש עלות תקציבית כ-100 מיליון שקל.

אברהם-בייגה שוחט: אני מציע שזה יעלה למליאה, ברור לי שבשביל זה צריך תמיכה של 50 חברי כנסת.

ישראל כץ: להסתייגות הזאת אני מבקש הצבעה שמית.

יאיר רבינוביץ: למה אתה לא מאמץ את המלצות בן בסט?

אברהם-בייגה שוחט: לא חלק, אם כך, לאמץ את כל המלצות בן בסט כמקשה אחת.

אברהם הירשזון: אדוני היושב ראש, אני מבקש לדחות את ההצבעה לאחר הצהרים.

יעקב ליצמן: ההצעה שלי להצביע כעת.

יעקב ליצמן: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת שוחט בהצבעה שמית.

יעקב ליצמן: אברהם שוחט - בעד סופה לנדבר - בעד ויצמן שירי - בעד איתן כבל - בעד יוסי כץ (במקום א.

יעקב ליצמן: אושעיה)-בעד קולט אביטל - בעד אמנון כהן - בעד רחמים מלול - בעד עופר חוגי - נגד יצחק וקנין - נמנע יעקב ליצמן - נגד אליעזר כהן - בעד אבשלום וילן - אינו נוכח יוסף פריצקי - בעד נחום לנגנטל - נמנע יחיאל לסרי - נגד משה רז - בעד מיכל קליינר - נגד ישראל כץ - בעד אברהם הירשזון - בעד

יעקב ליצמן: אם כך, 13 בעד, 4 מתנגדים, שני נמנעים, ההסתייגות אושרה ואני מבקש רביזיה.

ויצמן שירי: חבר הכנסת יוסי כץ מסכים להעלות את ההסתייגות שלו למליאה.

אנה שניידר: לטובתנו, מאחר ואנחנו צריכים להכניס כעת לתוך גוף החוק, האם אתה מוכן לחזור לפרוטוקול על העיקרון.

אברהם-בייגה שוחט: אני אמרתי את העיקרון ואני מוכן לחזור עליו.

אברהם-בייגה שוחט: ראשית, כל פנסיונר במדינת ישראל שהכנסתו מפנסיה ומהון – לא משכר דירה ולא קצבת הביטוח הלאומי – סף המס שלו תהיה כ- 5,000 שקל.

אברהם-בייגה שוחט: זאת אומרת, מי שהכנסתו מפנסיה מעל 5,000 שקל לא נהנה מסף המס.

אברהם-בייגה שוחט: למי שאין פנסיה, הוא נהנה ממלוא השיעור אם יש לו הכנסות מהון של עד 5,000 שקל.

אברהם-בייגה שוחט: נקודה נוספת, כל פנסיונר, כולל אלה שהושלם להם ל-5,000 שקל, ייהנו מהסעיף כפי שהוצע ברפורמה ואושר בוועדה של 8,000 שקל, כנוסח הצעת הממשלה שתונח פה.

שגית אפיק: אנחנו עוברים לפרק התחילה: מס על הבורסה.

שגית אפיק: הסתייגות של חבר הכנסת יורי שטרן: המס על הבורסה יתחיל משנת 2004 ולא 2003.

שגית אפיק: הסתייגות של חבר הכנסת שוחט – לא יוטל מס מחזור.

אברהם-בייגה שוחט: אני מסיר את ההסתייגות שלי.

שגית אפיק: הסתייגות של חבר הכנסת מיכאל קליינר לעניין הביטוח הלאומי, לא ניתן יהיה לשלם ביטוח לאומי על אופציות של עובדים.

מיכאל קליינר: אתמול היו כאן אנשי היי-טק, היו הצעות של ישלמו בכלל מס למי שמשקיע בחברות הון סיכון, נתנו הקלות לעובדי היי-טק ואמרו, הם יכולים לבחור בין שני מסלולים, האחד מסלול פרותי, שעליו הם ישלמו מס כמו שמשלמים על פרות, הוסכם גם, שהמוסד לביטוח לאומי יגבה על החלק הזה דמי ביטוח לאומי מוגבל, אבל מי שבחר שההכנסה הזאת תהיה הכנסה הונית ישלם 25% מס כמקובל על השקעה הונית.

מיכאל קליינר: אני לא מבין מה ההגיון שיבוא המוסד לביטוח לאומי ויגבה ממנו את דמי הביטוח הלאומי כאשר מדובר בהון.

מיכאל קליינר: לכן בהסתייגות שלי אני מציע להוריד שעל השקעה פרותית ישלמו דמי ביטוח לאומי ועל השקעה הונית לא ישלמו דמי ביטוח לאומי.

טלי ירון-אלדר: אנחנו בעד.

מיכאל קליינר: אדוני היושב ראש, אם לא יקבלו את התיקון הזה, בסופו של דבר, חלק גדול מהעובדים לא ישלמו דמי ביטוח לאומי וגם לא ישלמו 25% מס כי ישלמו אותו בחו"ל.

אברהם-בייגה שוחט: יש חברות גדולות מאוד, שהשכר שלהן הוא מרכיב קבוע באופציות, למשל אינטל, מהפקידה ועד המנכ"ל, השכר מורכב משניים: משכר ומאופציות.

אברהם-בייגה שוחט: לכן האופציות האלה הן שכר לכל דבר.

ישראל כץ: הממשלה בעד, אתה יותר צדיק ממס הכנסה?

ויצמן שירי: אדוני היושב ראש, תעמיד להצבעה את ההסתייגות.

עופר חוגי: ההסתייגות שלי היא הפוכה.

עופר חוגי: לגבי הנושא של ביטוח לאומי הייתה כאן פשרה גדולה מאוד.

עופר חוגי: כאשר ביטלו את התקרה, ביטלו את התקרה גם לנושא ההון וגם לנושא השכר.

עופר חוגי: כעת עשינו פשרה עם מס הכנסה לגבי המוסד לביטוח לאומי, הגבלנו אותם עד חמש פעמים מהשכר.

עופר חוגי: כאשר הייתה הגבלה של חמש פעמים מהשכר, זו הייתה פשרה.

ויצמן שירי: ביטלו את ההגבלה של פי חמש.

עופר חוגי: נכון.

עופר חוגי: מה בעצם היה צריך להיות, שאפשר היה לגבות כמה שרוצים.

עופר חוגי: פעלנו לטובת אנשי ההיי-טק ועשינו תקרה.

עופר חוגי: לאחר שביצענו את הפשרה הזאת, בא משרד האוצר ואומר, את התקרה נעשה רק על החלק הפרותי ולא על החלק ההוני.

עופר חוגי: ההסתייגות שלי, שהתיקון יהיה עד שנת 2003, שגם על החלק ההוני וגם על החלק הפרותי, התקרה תהיה עד חמש פעמים מהשכר הממוצע במשק.

עופר חוגי: אם יתבצע תיקון ותבוטל התקרה של חמש פעמים, יש לבטל גם את הנושא ההוני.

עופר חוגי: לא ייתכן שנפלה את המוסד לביטוח לאומי מול מס הכנסה.

ויצמן שירי: למעשה מה שאתה מציע הוא סוג של מס.

ויצמן שירי: אתה אומר הגדלת המיסוי.

ויצמן שירי: הם מקילים, למה אתה צריך להחמיר?

ויצמן שירי: לאנשים כבר לא כדאי לעבוד במדינה הזאת.

עופר חוגי: ההצעה שלי הייתה הצעת פשרה וצריך לעמוד בה.

אנה שניידר: רציתי להבהיר, לא הייתי שקטה והלכתי לבדוק את הנושא של החוק החדש, חוק יסוד: משק המדינה לעניין הצעות חוק תקציביות, לעניין הסתייגויות תקציביות.

אנה שניידר: כדי שיהיה ברור, אנחנו נמצאים כאן בהצעת חוק ממשלתית, שבעצם החוק הזה לא חל עליה.

אנה שניידר: ההסתייגות שהוכנסה כאן, בהנחה שתתקבל בסופו של דבר, היא למעשה הוכנסה תוך כדי הדיונים של הוועדה ובעצם הוועדה אם היא תאשר זאת, היא תאשר את החוק בנוסח הזה.

אנה שניידר: לכן, זה לא מה שנקרא הסתייגות תקציבית ולכן לא צריך תמיכה של 50 חברי כנסת.

אנה שניידר: הממשלה כמובן יכולה לשקול מה היא עושה עם זה, להגיש הסתייגות או למשוך את כל החוק.

אנה שניידר: רציתי להבהיר, על אף שלא ברור אם הממשלה בעד, לא צריך תמיכה של 50 חברי כנסת.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו עוברים להצבעה על ההסתייגות של חבר הכנסת מיכאל קליינר.

יעקב ליצמן: לאחר מכן הצבעה על ההסתייגות של חבר הכנסת עופר חוגי.

יעקב ליצמן: ראשית נצביע על ההסתייגות של חבר הכנסת מיכאל קליינר, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – 8 נגד – 3 נמנעים – אין ההסתייגות התקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות של חבר הכנסת קליינר התקבלה.

עופר חוגי: אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת חוגי מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת עופר חוגי ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – 5 נגד – 7 נמנעים – אין ההסתייגות לא התקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות לא התקבלה.

נחום לנגנטל: יש לי הסתייגות נוספת לגבי הכנסות פסיביות של עולים חדשים, אני מציע כל מי שחל עליו המיסוי, דהיינו, כל מי שמוגדר היום כעולה חדש, אני מציע לתת לו פטור מהרפורמה לעשר שנים.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת נחום לנגנטל, ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – 2 נגד – 4 נמנעים – אין ההסתייגות לא התקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות לא התקבלה.

נחום לנגנטל: הצעה שנייה שלי אומרת לגבי הפנסיות של העולים החדשים, זה יחול על כל מי שהוא עולה חדש.

נחום לנגנטל: התקרות יחולו על הזיכויים והניכויים שיש לו בנקודת המוצא.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת נחום לנגנטל ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – 2 נגד – רוב נמנעים – אין ההסתייגות לא התקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות לא התקבלה.

נחום לנגנטל: הסתייגות שלישית לגבי התקרה של פנסיונרים והיא אומרת, שהתקרה תהיה עד למיליון ו-750 אלף שקל.

נחום לנגנטל: להזכירם, חבר הכנסת עמיר פרץ מבקש מיליון ו-800 אלף שקל.

יעקב ליצמן: זה אותו הדבר כמו של חבר הכנסת שוחט.

נחום לנגנטל: לא, בייגה ביקש שהתקרה תהיה עד למיליון ומאתיים.

נחום לנגנטל: אני מבקש שהתקרה תהיה עד מיליון ו-750 אלף.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת נחום לנגנטל ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – 1 נגד – 2 נמנעים – אין ההסתייגות לא התקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות לא אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו נקיים הפסקה, הצבעות על הרביזיות יתקיימו בשעה שתיים.

יעקב ליצמן: אני מאוד מודה לכם, הישיבה נעולה.