ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 426, 2002-07-21 09:30

אברהם-בייגה שוחט: אני מבקש מהיושב-ראש שהיועצת המשפטית תעביר אלינו מסמך שבו מצוין בדיוק מה שונה בכל סעיף וסעיף לעומת הנוסח הכחול, כך שנוכל לעקוב אחרי העניין ולראות מה קרה במהלך הדברים.

אברהם-בייגה שוחט: אם הכל היה מתנהל כשורה בדיון והיה מספיק זמן לשמוע – ניחא, אבל מכיוון שהדברים נעשו כפי שהם נעשו לצערי הרב, אני מבקש שלפחות יהיו מונחים מול עינינו כל השינויים שנעשו מהנוסח הכחול עד עתה, כך שנוכל לעשות איזושהי השוואה ולראות מה קרה בין מה שהונח כאן לבין מה שיבוא אלינו בסופו של דבר להצבעה.

אברהם-בייגה שוחט: אני מבקש לעשות זאת כי אחרת יש איבוד טוטלי של מה שקרה כאן.

אברהם-בייגה שוחט: אני ישבתי בדיונים, אבל אם שואלים אותי מה שונה, מה שונה, מתי שונה, איך שונה – קשה לי מאוד להגיב על חלק גדול מהדברים.

אברהם-בייגה שוחט: אני מבקש, אם אפשר, לעשות את זה עוד היום.

אברהם-בייגה שוחט: זה כמובן בעקבות העובדה שהיחידים שמוסמכים לערוך שינויים אלה הם חברי הכנסת, כך אמר שר האוצר בתשובה ליועץ המשפטי.

אברהם-בייגה שוחט: אי-אפשר להתעלם מהעובדה שמתפתח ויכוח גדול מאוד ואני מודה ומתוודה שעד שבאתי לדיון לא ידעתי מה זו חברה שקופה ומה זו חברה לא שקופה.

אברהם-בייגה שוחט: לדעת כל מי שדיברתי אתו, ואלה היו לא מעט אנשים, הנושא של חברה שקופה הוא לא רלוונטי לרפורמה שמוגשת כאן.

אברהם-בייגה שוחט: לכן אני מציע לך להוציא את זה החוצה.

אברהם-בייגה שוחט: יחזור משרד האוצר בעוד שבועיים, בעוד חודש, בעוד חודשיים, אחרי שילבן את כל הדברים ויציג את הדברים.

אברהם-בייגה שוחט: מספיק לקרוא את הכותרות היום, מספיק לשמוע את הדברים במהלך השבוע כדי להבין שאם חברי ועדת הכספים יעסקו בעניין הזה היום, בנושא שהוא לא חלק מהרפורמה, אנחנו נעשה דבר לא נכון.

אבשלום וילן: אני עדיין לא מוצא את ידיי ורגליי לקראת ההצבעה מחר ונראה לי שהולך להיות כאן מחטף בסגנון מדינת עולם שלישי כולל טענות קשות שגורמים אינטרסנטים בוחשים בתוך הוועדה.

אבשלום וילן: אני מבקש אותך לברר את הדברים.

יוסף יצחק פריצקי: השאלה ליועצת המשפטית היא, בהנחה שהממשלה חלוקה, האם אנחנו יכולים להמשיך לעבוד כאן.

יוסף יצחק פריצקי: האם אני לא צריך לקבל איזושהי גרסה שמוסכמת על דעת הממשלה כולה?

יוסף יצחק פריצקי: יכול להיות שתאמרי לי שיש החלטה של הממשלה.

יעקב ליצמן: הוועדה שינתה דברים בהתאם לדיונים וזאת לאחר ששמענו את המשלחות ואת חברי הכנסת.

יעקב ליצמן: אני חושב שזה לכבוד ועדת הכספים שהתקבלו הערותינו והערות המשלחות ועקב כך שונו דברים.

יעקב ליצמן: טבעי שבחוק יסודי כזה כמו הרפורמה במס, דבר שקורה פעם בעשר-עשרים שנה, צפויים שינויים רבים וזה בסדר.

יעקב ליצמן: לא איכפת לי שימציאו את הדברים לחברי הכנסת.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת וילן, אם אתה חושד בכשרים או לא, הכתובת היא לא ועדת הכספים.

יעקב ליצמן: יש לך בעיה של אינטרסנטים בוועדת הכספים, תתלונן במקום אחר.

יעקב ליצמן: אנחנו לא הכתובת.

לפקודה יבוא: 4א.

לפקודה יבוא: מקום הפקת ההכנסה.

לפקודה יבוא: המקום שבו הופקה או נצמחה הכנסה מכל אחד מהמקורות המפורטים להלן יהיה – (1) לגבי הכנסה מעסק – המקום שבו מתקיימת הפעילות העסקית מניבת ההכנסה.

לפקודה יבוא: (2) לגבי הכנסה מעסקה או מעסק אקראי בלי אופי מסחרי – המקום שבו מתבצעים העסקה או העסק.

לפקודה יבוא: (3) לגבי הכנסה ממשלח יד – מקום ביצוע השירות.

לפקודה יבוא: (4) לגבי הכנסה מעבודה – מקום ביצוע העבודה.

לפקודה יבוא: (5) לגבי ריבית, דמי ניכיון והפרשי הצמדה – מקום מושבו של המשלם.

לפקודה יבוא: (6) לגבי דמי שכירות או דמי שימוש בנכס – מקום השימוש בנכס.

לפקודה יבוא: (7) לגבי השתכרות או רווח, לרבות תמלוגים שמקורם בנכס לא מוחשי - מקום מושבו של המשלם.

לפקודה יבוא: (8) לגבי קצבה, מלוג ואנונה – מקום מושבו של המשלם.

לפקודה יבוא: (9) לגבי הכנסה מחקלאות – מקום הנכס מניב ההכנסה.

לפקודה יבוא: (10) לגבי דיבידנד – מקום מושבו של חבר בני האדם משלם הדיבידנד.

שגית אפיק: (ב) (1) על אף האמור בפסקאות (4) ו-(8) של סעיף קטן (א), יראו את מקום הפקת ההכנסה, לפי הפסקאות האמורות, בישראל, אם המעביד הוא אחד הגופים המפורטים בפסקה (א)(4) להגדרה "תושב ישראל" או "תושב" בסעיף 1, ובתנאי שיחסי העבודה עם מעביד כאמור החלו כאשר העובד היה תושב ישראל.

שגית אפיק: (2) על אף האמור בפסקות (5), (7) ו-(9) של סעיף קטן (א), יראו את מקום הפקת ההכנסה לפי אלה: (א) בישראל, גם כאשר המשלם הוא תושב חוץ – אם התשלום מהווה הוצאה של מפעל הקבע של תושב החוץ בישראל.

שגית אפיק: (ב) מחוץ לישראל, גם כאשר המשלם הוא תושב ישראל – אם התשלום מהווה הוצאה של מפעל הקבע של תושב ישראל מחוץ לישראל.

שגית אפיק: (ג) שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע: (1) לגבי הכנסה שהופקה ביותר ממקום אחד ולא נקבעה לגביה הוראה אחרת – כללים לייחוס הפקת ההכנסה למקומות שונים.

שגית אפיק: (2) את מקום הפקת ההכנסה במקרים מסוימים שלגביהם לא נקבעו הוראות אחרות.

טלי ירון-אלדר: יש פה פירוט של סוגי ההכנסות ופירוט של מקום המקור שלהם בהתאם לסוגים השונים.

טלי ירון-אלדר: אם אנחנו מדברים על עסק, אנחנו אומרים שהמקור הוא במקום שבו מתבצע העסק.

טלי ירון-אלדר: ברגע שקבענו את המיסוי כמיסוי פרסונלי לפי הבן-אדם, אנחנו צריכים לקבוע את המקום שבו נוצרת ההכנסה לצרכים של החיוב והאם זה חייב או לא חייב במס.

טלי ירון-אלדר: הרשימה הזו נקבעה כרשימה שכוללת את כל מקורות ההכנסה.

טלי ירון-אלדר: אני שואלת את עצמי מהי הכנסה שמקורה בישראל, ויש לי פה רשימה של מה מקור מקום ההכנסה, האם בישראל או מחוץ לישראל.

טלי ירון-אלדר: זו הרשימה שקובעת את מקום המקור לגבי הכנסות.

טלי ירון-אלדר: זה היה חסר לנו קודם וזה חסר לנו גם עכשיו.

טלי ירון-אלדר: הרשימה הזו היא רשימה שכוללת את כל מקורות ההכנסה.

טלי ירון-אלדר: ההשלמות בסעיף קטן (ב) אומרות שאם קבענו לגבי הכנסת עבודה שמקום מקור ההכנסה הוא בהתאם למקום ביצוע העבודה – זה מופיע בסעיף (4) ו-(8) – בסעיף (ב)(1) יש לי התייחסות למקרים שהמעביד היא מדינת ישראל כאשר תמיד מקום מקור הכנסת העבודה, גם בחו"ל, היא ישראל וזה הסייג בסעיף קטן (1).

טלי ירון-אלדר: מדובר במדינת ישראל והגופים הנלווים כמו הסוכנות והמוסדות הלאומיים.

טלי ירון-אלדר: לגבי סעיף קטן (2), בכל מה שקשור להכנסות של ריבית, הכנסות פסיביות, היינו צריכים לקבוע שני סייגים.

טלי ירון-אלדר: קודם כל, לגבי תושב ישראל בחו"ל כאשר לגבי ההכנסות הפסיביות כתבנו שמקום המקור הוא מקום המושב של המשלם.

טלי ירון-אלדר: אם יש לי תושב ישראל שמשלם בחו"ל ריבית לתושב חוץ, בעיקרון זה עדיין מקור ישראלי למעט אם זה מפעל קבע בחו"ל של תושב ישראל והוא נחשב שם כהוצאה.

טלי ירון-אלדר: זה ניתוק וזה פועל בכיוון ההפוך.

טלי ירון-אלדר: בישראל, כשיש לי תושב חוץ שיש לו מפעל קבע בישראל והוא משלם בישראל, זה הופך את ההכנסה להכנסה חייבת במס בישראל כי הוא משלם בישראל לתושב ישראל, למרות שזה תושב חוץ שמשלם.

טלי ירון-אלדר: אלה שני הסייגים לגבי ההכנסות הפסיביות.

טלי ירון-אלדר: מפעל קבע בעצם משנה את כללי המשחק לגבי מקום המקור לגבי ההכנסות הפסיביות.

טלי ירון-אלדר: אלה שני הסייגים שמופיעים בסעיף קטן (ב).

שגית אפיק: בסעיף 5 לפקודה – (1) במקום כותרת השוליים, יבוא "הוראות מיוחדות לעניין מקום ההכנסה".

שגית אפיק: (2) פסקאות (1), (2) ו-(4)(א) – יימחקו.

שגית אפיק: (3) בפסקה 4(ב), המילה "כאמור" – תימחק.

טלי ירון-אלדר: היום המבנה של פקודת מס הכנסה הוא שונה ממה שאנחנו מציעים מבחינת מקור ההכנסה.

טלי ירון-אלדר: היום אנחנו אומרים שיש לי את סעיף (2) שזו הכנסה טריטוריאלית על מה שהופק, נצמח או התקבל בישראל, ויש לי את סעיף (5) שקובע הרחבה לגבי עסק או משלח יד שרואים אותו כאילו נעשה בישראל.

טלי ירון-אלדר: אנחנו עכשיו שינינו את השיטה ואנחנו קובעים שיטה חדשה שמדברת על תושבי ישראל – כמו שהסברתי קודם – בכל מקום בעולם ועל תושבי חוץ על מה שנעשה בישראל.

טלי ירון-אלדר: לכן שינינו את הרישא של סעיף (2) ואמרנו שלגבי מקורות ההכנסה האלה, ישראלים תושבי חוץ חייבים לגבי הפעילות שלהם בישראל, ותושבי ישראל מכל מקום אחר בעולם.

טלי ירון-אלדר: ברגע שעשינו את זה, לא צריך יותר את ההוראות בסעיף (5) שקבעו כל מיני כללים לעניין תושבי ישראל בחו"ל כי כללנו את זה כבר בסעיף (2).

טלי ירון-אלדר: זו המחיקה של סעיף (5).

בסופו יבוא: 5א.

בסופו יבוא: (א) הכנסה שהפיקה חברת משלח יד זרה, הנובעת מפעילותו של בעל השליטה במשלח יד מיוחד – בגובה ההכנסה של בעלי המניות תושבי ישראל, וזאת אם ההכנסה היא מפעילותו של בעל השליטה בעצמו, באמצעות קרובו או באמצעות חברה כאמור בפסקה (3) להגדרה "חברת משלח יד זרה" שהוא בעל שליטה בה.

בסופו יבוא: (ב) לעניין הכנסה לפי פסקה זו ודיבידנד המחולק ממנה לבעלי מניות כאמור בפסקת משנה (א), יראו את חברת משלח היד הזרה כאילו השליטה על עסקיה וניהולם מופעלים בישראל.

בסופו יבוא: (ג) הכנסתה, הכנסתה החייבת ורווחיה של ברת משלח יד זרה כאמור בפסקת משנה (א), יחושבו בהתאם לדיני המס במדינת מושבה, ואולם אם מדינת מושבה אינה מדינה גומלת כמשמעותה בסעיף 196, או שהחברה אינה מגישה דוח ואינה נישומה במדינה גומלת – יחושבו בהתאם לעקרונות חשבונאיים מקובלים בישראל, למעט עקרונות חשבונאיים לעניין רוחי והפסדי אקוויטי ולעניין שינויים בערכם של ניירות ערך.

בסופו יבוא: (ד) על אף הוראות חלק שלישי, פרק י', סימן ב', לעניין הזיכוי ממסי חוץ, יראו את המסים ששילמה חברת משלח היד הזרה לרשויות המס של מדינה מחוץ לישראל, על הכנסתה כאמור בפסקת משנה (א) בשל הכנסות שעל פי סעיף 4א הופקו מחוץ לישראל, כאילו הם מסי חוץ כהגדרתם בסעיף 199, ואת ההכנסה כאמור כאילו היא הכנסת חוץ כהגדרתה באותו סעיף.

בסופו יבוא: (ה) בעלי השליטה בחברת משלח יד זרה רשאים לבקש מפקיד השומה כי יחולו עליהם, לעניין ההכנסה ממשלח היד המיוחד, הוראות סעיף 64א1.

בסופו יבוא: ביקשו כאמור, יחולו עליהם הוראות הסעיף האמור, בשינויים המחויבים.

בסופו יבוא: (ו) לעניין פסקה זו – "חברת משלח יד זרה" – חבר בני אדם תושב חוץ, שמתקיימים בו כל אלה: (1) הוא חברת מעטים כמשמעותה בסעיף 76(א).

בסופו יבוא: (2) 75 אחוזים או יותר באחד או יותר מאמצעי השליטה בו מוחזקים, במישרין או בעקיפין, בידי יחידים תושבי ישראל או בידי אזרחי ישראל תושבי האזור כהגדרתו בסעיף 3א.

בסופו יבוא: (3) מרבית בעלי השליטה או קרוביהם, עוסקים בעבור החברה במשלח יד מיוחד, במישרין או באמצעות חברה שבה הם מחזיקים במישרין או בעקיפין, באמצעי שליטה בשיעור של חמישים אחוזים לפחות.

בסופו יבוא: (4) מרבית הכנסתה או רווחיה של החברה בשנת המס, למעט רווחי והפסדי אקוויטי ושינויים בערכם של ניירות הערך, מקורם במשלח יד מיוחד.

בסופו יבוא: "משלח יד מיוחד" – עיסוק או מקצוע שנקבע על-ידי שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת.

בסופו יבוא: "הכנסה של בעלי המניות תושבי ישראל" – הכנסתה של חברת משלח יד זרה כשהיא מוכפלת בשיעור זכותם של בעלי מניות תושבי ישראל או אזרחי ישראל תושבי האזור כהגדרתו בסעיף 3א, ברווחי החברה.

בסופו יבוא: "אמצעי שליטה", "בעל שליטה" ו"קרוב" – כהגדרתם בסעיף 75ב.

טלי ירון-אלדר: האפשרות הטריביאלית ביותר, כדי לנסות לעקוף את זה, היא לבוא ולומר שבמקום שאני אעשה את זה בעצמי, אני אקים את זה באמצעות חברה בשליטתי והחברה תיתן את השירות, או אני בעל מניות במאה אחוזים בחברה ואני אקבל רק דיבידנד מהחברה הזאת.

טלי ירון-אלדר: מי ייתן את השירות, זה אותו עורך-דין.

טלי ירון-אלדר: זה מאוד בולט בניסיון לעקוף את זה על-ידי אנשים שיש להם משלח יד.

טלי ירון-אלדר: אם אנחנו חוזרים לסיפורי נותני ההרצאות למיניהם בחו"ל, אנחנו בעצם עוסקים בסיטואציה שבה במקום לעשות את זה ישירות בעצמך, אתה עושה את זה באמצעות חברה בשליטתך.

טלי ירון-אלדר: הסעיף הזה אומר שאם יש לך חברה שעוסקים בה רק במשלח יד ולא עסק בחו"ל, לא פעילות עסקית עם מפעל בחו"ל אלא משלח יד, אתה בעל מקצוע חופשי – ויש פה רשימה של בעלי מקצועות שהם מקצועות חופשיים – אתה עושה את זה באמצעות חברה, יראו את זה כאילו אתה עושה את זה בעצמך.

טלי ירון-אלדר: זה מוגבל בכל מיני מגבלות, איזה אחוז של תושבי ישראל, איזה אחוז שליטה, רק חברות מעטים ולא חברות גדולות שנותנות שירותים וכן הלאה.

טלי ירון-אלדר: יש פה הרבה מאוד מגבלות.

טלי ירון-אלדר: זה הרעיון המרכזי של הסעיף הזה.

טלי ירון-אלדר: כדי לנסות למנוע לעקוף את ההוראות של המיסוי הפרסונלי דרך הקמת חברה שעוסקת במשלח יד בחו"ל.

איתן צחור: אני רוצה לצטט מדברי ההסבר כפי שמופיעים בנוסח הכחול, שם כתוב ש"כדי למנוע אפשרות להתחמק מתשלום מס על הכנסה ממשלח יד".

איתן צחור: רק בעלי משלח יד מתחמקים מתשלום מס?

איתן צחור: הדבר הזה פשוט פוגע ומנוגד לכל חוקי יסוד ולכל העקרונות הבסיסיים שקיימים במדינה מתוקנת.

איתן צחור: אם יש לי עסק, אני לא יכול להתחמק מתשלום מס?

איתן צחור: אם אני שכיר, אני לא יכול להתחמק מתשלום מס?

איתן צחור: הנקודה היא שאין כל סיבה לאפיין דווקא כאן את בעלי המקצועות החופשיים, אלא נהפוך הוא.

איתן צחור: בעלי המקצועות החופשיים הם משלמי מס אמת הכי טובים במדינה והם משלמים יותר מכל אחד אחר.

איתן צחור: השורה התחתונה היא שגם לאחר הסעיף הזה, האחוזים, ה75- אחוזים, יוצרים כאן ניסיון למצוא פטנטים איך לעקוף את כל הסעיף הזה וזה פשוט מיותר.

איתן צחור: אני סבור שאם טוב שסעיף 5 נמחק, ואנחנו בעד ההרחבה של המיסוי בחו"ל, שיימחק לגמרי.

איתן צחור: לא צריך למצוא תחליף לכל סעיף שנמחק.

איתן צחור: בכל מקרה, אם יש הרחבה, שגם שכירים יהיו בתמונה, גם הסוחרים יהיו בתמונה, כך שכולם יהיו בשורה אחת ללא אפליה.

טלי ירון-אלדר: אם אנחנו לא נעשה את זה, הפרצה קוראת לגנב.

טלי ירון-אלדר: זה הדבר הכי טריביאלי שכל מי שרוצה לתת שירות בחו"ל ברמה אישית - כי משלח יד זה כאשר הכל תלוי במאה אחוזים ביכולתו האישית ובקשר האישי שבינו ובין מקבל השירות – יקים חברה ויעשה זאת באמצעות חברה.

טלי ירון-אלדר: סגרנו רק את המקרים הטריביאלים ביותר מכל המקרים.

טלי ירון-אלדר: יש הבדל בין פעילות של עסק כאשר לא הכל תלוי ביכולות, בכישורים ובשירות שנותן אדם אחד לבין פעילות של עסק.

טלי ירון-אלדר: לכן עשינו רשימה סגורה ולכן מדובר בבעלי מקצועות חופשיים בלבד.

טלי ירון-אלדר: לכן מדובר באלה שפועלים בחו"ל בעצמם וזה לא מנותק מזה שהם נותנים את השירות.

טלי ירון-אלדר: מדובר רק בסיטואציות האלה המאוד טריביאליות שמאוד קל לעקוף דרך חברה.

טלי ירון-אלדר: יש פה רשימה שלמה של מגבלות שלקחנו על עצמנו כדי לא לפגוע דווקא בפעילות בחו"ל ובשותפות, אבל אי אפשר לעמוד מול התכנון הכל כך פשוט הזה ולומר שאנחנו מאפשרים אותו כשאנחנו יודעים שמשלח יד לא קשור לשליטה ולניהול.

טלי ירון-אלדר: אנחנו לא יכולים מצד אחד לומר שעורך-דין שנותן ייעוץ בחו"ל כעורך-דין, יהיה חייב במס בישראל, ואם הוא עובר לחו"ל ועושה את זה באמצעות חברה, לא יהיה חייב במס בישראל.

טלי ירון-אלדר: זה לא הגיוני.

טלי ירון-אלדר: אלה המקרים הזועקים.

טלי ירון-אלדר: זה שלא סגרנו כאן את המקרים הזועקים, זה נכון.

טלי ירון-אלדר: את המקרים הבולטים הזועקים ביותר לא סגרנו כאן, אבל לפחות את אלה שמאוד בולטים, סגרנו.

29 הקיים: "שום דבר האמור בסימן זה, הסימן העוסק בקיזוז הפסדים, לא יתפרש כבא להתיר קיזוז הפסד שהיה לאדם בחו"ל שאילו היה רווח ונשאר בחו"ל, לא היה חייב במס לפי פקודה זו".

29 הקיים: את הסעיף הזה מבטלים ומחליפים אותו בהוראות מיוחדות לעניין קיזוז הפסדים, ואני מקריאה: 29.

29 הקיים: הפסד שהיה מחוץ לישראל.

29 הקיים: על אף האמור בסעיף 28, על הפסד שמקורו מחוץ לישראל, יחולו הוראות אלה: (1) (א) הפסד שהיה לתושב ישראל מחוץ לישראל בשנת המס ושאילו היה רווח היה חייב במס כהכנסה פסיבית, יקוזז כנגד הכנסה פסיבית חייבת מחוץ לישראל.

29 הקיים: לעניין סעיף זה, "הכנסה פסיבית" – הכנסה מריבית, מדיבידנד, מדמי שכירות או מתמלוגים, שאינה הכנסה מעסק או ממשלח יד.

29 הקיים: ואולם, הפסד מדמי שכירות מהשכרת בניין שמקורו בפחת שלא נוכה, יותר בקיזוז גם כנגד רווח הון במכירת אותו בניין.

29 הקיים: (ב) מקום שלא ניתן לקזז את כל ההפסד בשנת המס, כאמור בפסקת משנה (א) יועבר סכום ההפסד שלא קוזז לשנים הבאות בזו אחר זו ויקוזז כנגד ההכנסה הפסיבית החייבת שהופקה מחוץ לישראל באותן שנים, ובלבד שאם ניתן היה לקזז את ההפסד באחת השנים, לא יותר לקזזו בשנה שלאחריה.

29 הקיים: (2) הפסד שהיה לתושב ישראל בעסק או במשלח יד, מחוץ לישראל, ושאילו היה רווח היה מתחייב עליו במס בישראל, יחולו לגביו הוראות אלה: (א) הפסד שהיה בשנת המס יקוזז תחילה כנגד הכנסתו החייבת באותה שנת מס מעסק או ממשלח יד מחוץ לישראל.

29 הקיים: (ב) נותרה יתרת הפסד לאחר קיזוז כאמור בפסקת משנה (א), תקוזז היתרה כאמור כנגד הכנסה פסיבית חייבת מחוץ לישראל שנותרה באותה שנת מס לאחר קיזוז כאמור באותה פסקת משנה.

29 הקיים: (ג) נותרה יתרת הפסד לאחר קיזוז הפסד כאמור בפסקאות משנה (א) ו-(ב), ויתרת הפסד כאמור הינה בעסק מוץ לישראל שהשליטה בו וניהולו מופעלים בישראל (בסעיף זה – העסק הנשלט), תקוזז, אם ביקש זאת הנישום, כנגד הכנסות שהופקו או שנצמחו בישראל באותה שנת מס.

29 הקיים: (ד) מקום שלא ניתן לקזז את כל ההפסד באותה שנה, כאמור בפסקאות משנה (א) ו-(ב), ואם בחר שהוראות פסקת משנה (ג) יחולו עליו, הפסד כאמור שלא ניתן לקזזו לפי פסקאות משנה (א) עד (ג), יועבר סכום ההפסד שלא קוזז כאמור לשנים הבאות, בזו אחר זו, ויקוזז כנגד הכנסתו החייבת של הנישום שהופקה או שנצמחה מחוץ לישראל באותן השנים, מעסק או ממשלח יד, לרבות רווח הון בעסק או במשלח יד.

29 הקיים: (ה) על אף האמור בפסקת משנה (ד), נותרה יתרת ההפסד לאחר קיזוז כאמור באותה פסקת משנה ויתרת ההפסד היא מעסק נשלט, תקוזז יתרת ההפסד, אם ביקש זאת הנישום, כנגד הכנסות מעסק או ממשלח יד, לרבות רווח הון או שבח, כמשמעותו בחוק מיסוי מקרקעין, בעסק או במשלח יד, שהופקו או שנצמחו בישראל.

29 הקיים: סכום שקוזז כאמור לא יועבר לקיזוז לשנות המס הבאות לפי הוראות פסקת משנה (ד).

29 הקיים: (ו) קוזז הפסד כאמור בפסקאות משנה (ג) או (ה), יראו הכנסה חייבת שהייתה לו מעסק מחוץ לישראל, בשנתיים שקדמו לשנת המס שבה קוזז ההפסד ובחמש השנים שלאחריה, בזו אחר זו, כהכנסה חייבת שהופקה או שנצמחה בישראל עד גובה ההפסד שקוזז כאמור בפסקאות משנה (ג) ו-(ה).

29 הקיים: (3) לא יותר בקיזוז הפסד שהיה לתושב ישראל מחוץ לישראל, שאילו היה רווח לא היה משולם בשלו מס בישראל.

29 הקיים: (4) סעיף 28(ג) יחול, בשינויים המחויבים, גם לעניין סעיף זה.

29 הקיים: (5) הפסד כאמור בסעיף זה, יותר בקיזוז רק אם הוגש לפקיד השומה דוח לשנת המס שבה נוצר ההפסד, כאמור בסעיפים 131 ו132-.

29 הקיים: (6) שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לביצוע סעיף זה, לרבות לעניין הדרכים להוכחת ההפסד.

טלי ירון-אלדר: תזכרו שיש לנו כאן הפסדים מחו"ל.

טלי ירון-אלדר: אנחנו לא מדברים על הפסדים בארץ אלא מדברים על הפסדים מחו"ל.

טלי ירון-אלדר: תנאי ראשון לקיזוז הפסדים מחו"ל זה שאילו זה היה רווח, זה היה מתחייב במס בישראל כי אחרת אי אפשר לקזז הפסדים מחו"ל.

טלי ירון-אלדר: הכלל הבסיסי הוא כלל שאומר שאם יש לך הפסדים בחו"ל מהכנסה מחו"ל, קודם כל תקזז אותם כנגד רווחים בחו"ל, אם יש לך.

טלי ירון-אלדר: קודם כל, קח את ההפסד שיש לך בחו"ל ותקזז כנגד רווחים בחו"ל, אם יש לך.

טלי ירון-אלדר: יש לך הפסד מעסק, תקזז אותו.

טלי ירון-אלדר: אתה מקזז קודם כל הפסד בחו"ל כנגד עסק בחו"ל, הפסד מעסק בחו"ל כנגד הכנסה פסיבית בחו"ל.

טלי ירון-אלדר: קודם כל תקזז הפסדים בחו"ל כנגד הכנסות מחו"ל.

טלי ירון-אלדר: זה שלב ראשון.

טלי ירון-אלדר: אנחנו מדברים רק על מה חייב במס בישראל.

טלי ירון-אלדר: מה שאתה עושה בשביל חו"ל, אתה עושה בשביל חו"ל.

טלי ירון-אלדר: אנחנו מדברים לעניין המיסוי בישראל.

טלי ירון-אלדר: אמרנו שעוברים לשיטת מיסוי פרסונלית, זאת אומרת, הכל חייב.

טלי ירון-אלדר: אם כך, דבר ראשון תקזז הפסד בחו"ל כנגד הכנסות מחו"ל ותיצור סל אחד.

טלי ירון-אלדר: זאת אומרת, אנחנו אומרים לצורך המס הישראלי שקודם כל הוא יקזז בחו"ל.

טלי ירון-אלדר: השלב הבא, אחרי שקיזזת בחו"ל, אתה יכול לבוא ולקזז הפסד מעסק שהשליטה בו וניהולו מופעלים מישראל גם כנגד הכנסות בארץ.

טלי ירון-אלדר: זאת אומרת, אם יש לי עסק שאני מחייב אותו במס בארץ כי השליטה בו וניהולו מופעלים בישראל, אני אאפשר את קיזוז ההפסד כנגד ההכנסות בישראל כי חייבתי במס אם היה רווח.

טלי ירון-אלדר: מאפשרים להביא את ההפסד לארץ כשנוסף פה תנאי אחד - שבטח ידברו עליו אחר כך – שאומר שכדי שאתה תוכל להביא הפסד כזה לארץ, אתה צריך להיות במצב ששנתיים לפני כן וחמש שנים לאחר מכן, אם היו רווחים, דיווחת בישראל.

טלי ירון-אלדר: זה כדי שלא ייווצר מצב שנזכרים רק בהפסדים.

טלי ירון-אלדר: לגבי סעיף 28(ג).

טלי ירון-אלדר: הסעיף קובע שאין חובה לקזז כנגד רווחים אינפלציוניים.

טלי ירון-אלדר: רווחים אינפלציוניים לא חייבים במס, כך שלא מחייבים לקזז כנגד זה הפסדים.

טלי ירון-אלדר: את אותו דבר אנחנו אומרים כאן.

טלי ירון-אלדר: אם יש לך רווח אינפלציוני שלא חייב במס, אתה לא חייב לקזז כנגד זה הפסדים שנוצרו לך בעסק.

טלי ירון-אלדר: זו הקלה וזו לא החמרה.

עופר חוגי: אם אנחנו רוצים שיהיה לנו כסף, שמהסעיף הזה ייכנס כסף למדינה, זה לא נכון לעשות כך ואני גם אומר לך למה זה לא נכון.

עופר חוגי: מבחינת המס המצב שלך לא יותר טוב מאשר בארצות-הברית.

עופר חוגי: בארצות-הברית את מגיעה לעשרים אחוזים מס וכאן את משלמת 25 אחוזים.

עופר חוגי: זה לא אומר שמישהו יפתח חברה בארץ אלא הוא ימשיך לנהל אותה בארצות-הברית.

עופר חוגי: המצב שיהיה לך כסף מזה, לא יקרה.

טלי ירון-אלדר: אני אומר לך איך מצאנו את האיזון.

טלי ירון-אלדר: כדי שלא יביאו הפסדים אמרנו שאתה פעם אחת רוצה לקזז הפסדים, אתה חייב להפוך את זה לחברה תושבת ישראל מאותו רגע ואתה לא יכול לשחק יום ככה ויום ככה.

לפקודה יבוא: 48א.

לפקודה יבוא: כללי המרת הכנסה והפסדי חוץ.

לפקודה יבוא: הנציב רשאי לקבוע כללי המרה שלפיהם יתורגמו הכנסתו, הכנסתו החייבת, הפסדיו, הוצאותיו ותשלומי המס של נישום שמקורם מחוץ לישראל, לשקלים חדשים.

טלי ירון-אלדר: עד 1 בינואר נקבע כללים שיחולו.

הכנסה קובע: "שר האוצר, באישור ועדת הכספים, רשאי לקבוע כללים בדבר ניכויים וזיכויים שיוכרו לתושב ישראל השוהה בחו"ל, שיש לו הכנסה מחו"ל".

הכנסה קובע: הסעיף כאן מתקן את הסעיף הזה ומאפשר לשר האוצר להתקין תקנות לגבי ניכויים וזיכויים, לגבי כל הכנסה מיגיעה אישית שהופקה ונצמחה מחוץ לישראל.

הכנסה קובע: סעיף 22 – ביטול סעיף 68.

הכנסה קובע: 22.

הכנסה קובע: סעיף 68 לפקודה – בטל.

לפקודה יבוא: 68א.

לפקודה יבוא: תנאים למתן הקלות לתושבי חוץ.

לפקודה יבוא: (א) חבר בני אדם תושב חוץ לא יהיה זכאי להטבת מס, הנחה או פטור לפי פקודה זו, בשל היותו תושב חוץ, אם תושב ישראל הוא בעל שליטה בו, או הנהנה או הזכאי ל25- אחוזים מההכנסות או מהרווחים של תושבי החוץ, במישרין או בעקיפין.

לפקודה יבוא: (ב) שר האוצר רשאי לקבוע דרכי הוכחה לעניין סעיף זה.

לפקודה יבוא: (ג) בסעיף זה – "בעל שליטה" – בעל מניות המחזיק, במישרין או בעקיפין, לבד או יחד עם אחר, באחד או יותר מאמצעי שליטה כהגדרתם בסעיף 75ב(2) בשיעור העולה על 25 אחוזים.

לפקודה יבוא: "יחד עם אחר" – כהגדרתו בסעיף 75ב.

קריאה: הולכים כאן לאיזושהי שיטה כוללת מסוימת.

קריאה: אם השיטה הכוללת אומרת שועדת הכספים רוצה לראות בפניה את מערכת ההחלטות שמתקבלות לגבי פטור ממס, בין ליחידים בדרך כלל ובין ליחידים, אני חושבת שהיא צריכה להתמיד בגישתה.

דוידה לחמן-מסר: זו סמכות בפקודה מנדטורית.

טלי ירון-אלדר: בואו נדבר על סעיף 68(א).

טלי ירון-אלדר: סעיף 68(א) הוא סעיף שמטרתו ליצור מצב בו מדובר בהקלה שניתנת לתושב חוץ.

טלי ירון-אלדר: ההקלה הזו לא תינתן אם יש תושב ישראלי שהוא חלק מהפעילות של אותו תושב חוץ.

טלי ירון-אלדר: כדי ליהנות מההקלה, אתה צריך להוכיח שזה באמת תושב חוץ אמיתי.

טלי ירון-אלדר: זה מה שנאמר בסעיף 68(א).

טלי ירון-אלדר: תוכיח שמדובר לחלוטין בתושב חוץ – תהנה מהפטור ומההקלה שניתנת לתושבי חוץ.

טלי ירון-אלדר: ישראלי ששולט ביותר מ25- אחוזים, זה אומר חברה ישראלית בחו"ל.

טלי ירון-אלדר: אתה רק שולל את ההטבות.

טלי ירון-אלדר: מותר לך, אבל אתה ישראלי ואני אומרת שאני לא אתן לך את ההטבות.

שגית אפיק: (א) תושב חוץ הנדרש למנות נציג לפי סעיף 60 לחוק מס ערך מוסף או לפי סעיף 64א1, ימנה נציג שהוא יחיד תושב ישראל או חבר בני אדם תושב ישראל שיש לו עסק בישראל, גם לעניין הפקודה.

שגית אפיק: (ב) הנציג יהיה מיופה כוח לדווח לפקיד השומה לקבל בעבור תושב החוץ הכנסות ורווחים, ולשלם את המס שבו חייב תושב החוץ מתוך נכסי תושב החוץ בלבד.

שגית אפיק: (ג) לא מינה תושב החוץ נציג כאמור בסעיף קטן (א), יהיה הנציג שמונה על-פי חוק מס ערך מוסף, נציגו לעניין הפקודה.

שגית אפיק: אנחנו מדברים על פעילות של תושבי חוץ בארץ.

שגית אפיק: אנחנו אומרים שאנחנו צריכים כתובת לעניין תושב החוץ.

שגית אפיק: תושב החוץ יכול להיות מישהו עלום בחברה תושבת חוץ שלעולם קשה מאוד להגיע אליה.

שגית אפיק: אנחנו מבקשים שאותו גורם שפועל בארץ, תהיה לו איזושהי כתובת בישראל, דבר שכבר קיים היום מכוח חוק מס ערך מוסף.

שגית אפיק: ברגע שהוא פועל בארץ, הוא חייב למנות נציג והנציג הזה לא חייב במקומו בכל.

שגית אפיק: הסעיף הזה בעצם אומר שאתה תיתן לנו כתובת לעניין ההתקשרות אתך, כתובת שיהיה לנו עם מי לדבר, כך שלא יהיה אחר-כך מצב בו אנחנו רוצים לדבר עם תושב החוץ ואין עם מי לדבר.

שגית אפיק: זה מה שאומר הסעיף הזה.

שגית אפיק: הדבר הזה כבר קיים היום לעניין חוק מס ערך מוסף ואנחנו אומרים שיעשו את אותו הדבר לעניין פקודת מס הכנסה.

פרק רביעי 1: 75ב.

פרק רביעי 1: בעלי שליטה ישראלים בחברה נשלטת זרה בסעיף זה – (1) "חברה נשלטת זרה" – חבר בני אדם שהוא תושב חוץ, שמתקיימים בו כל אלה: (א) מניותיו או הזכויות בו אינן רשומות למסחר בבורסה.

פרק רביעי 1: (ב) רוב הכנסתו בשנת המס היא הכנסה פסיבית או שרוב רווחיו נובעים מהכנסה פסיבית, ובחבר בני אדם שבשרשרת חברות, המוחזק, במישרין בידי חברה עסקית (בסעיף זה – חבר מוחזק), וכן בכל חבר בני אדם המוחזק, במישרין או בעקיפין, בידי החבר המוחזק, אם מרבית הכנסותיה או רווחיה הכוללים של החברה העסקית נובעת מהכנסה פסיבית.

פרק רביעי 1: לעניין זה יחושבו הכנסה, רווחים והכנסה פסיבית, בהתאם לדיני המס במדינת המושב של החברה הנשלטת הזרה, ואם החברה אינה תושבת מדינה גומלת או אינה מגישה דוח ואינה נישומה במדינה כאמור, הם יחושבו בהתאם לעקרונות חשבונאיים מקובלים בישראל, למעט לעניין רווחי והפסדי אקוויטי ולעניין שינויים בערכם של ניירות הערך.

אוסקר: בכחול כתוב רוב הכנסתו בשנת המס וגם כאן

אוסקר: כתוב רוב הכנסתו בשנת המס.

שגית אפיק: (ג) שיעור המס החל על הכנסתו הפסיבית במדינות החוץ אינו עולה על עשרים אחוזים.

שגית אפיק: (ד) (1) למעלה מחמישים אחוזים באחד או יותר מאמצעי השליטה בו מוחזקים, במישרין או בעקיפין, בידי תושבי ישראל או אזרחי ישראל תושבי האזור, כהגדרתם בסעיף 3א (בסעיף זה – תושבי ישראל), באחד ממועדים אלה: (א) בתום שנת המס.

שגית אפיק: (ב) ביום כלשהו בשנת המס וביום כלשהו בשנת המס שלאחריה.

דוידה לחמן-מסר: יש לזה מונח בחוקי ניירות ערך, אחזקה יחד עם קרוב, וקרוב זו הגדרה מדוקדקת.

דוידה לחמן-מסר: אם אני מחזיקה 49 אחוזים והבן שלי שגר באמריקה מחזיק אחוז, אני שולטת בחברה.

דוידה לחמן-מסר: מה זה אישיות משפטית נפרדת?

דוידה לחמן-מסר: כל אחד הוא אישיות משפטית נפרדת, אבל לא סתם לקחתי את הבן שלי כי אני יודעת איך לתכנן מס כך שאני לא אהיה חייבת במס בישראל.

דוידה לחמן-מסר: אם אתם רוצים לסלול מסלול שבו יהיה ברור איך לא לשלם מס בישראל, אין לי בעיה, אבל שנדע מה אנחנו עושים.

דוידה לחמן-מסר: אני רוצה שאם קרוב של תושב ישראל מחזיק יחד עם תושבי ישראל שיעור פחות מעשרה אחוזים, האחזקה שלו תיחשב.

דוידה לחמן-מסר: בחוק הבנקאות רישוי, בעקבות הסדר התאגידים הריאליים, החלטתם על הגדרה חדשה לשליטה.

דוידה לחמן-מסר: מי שיש לו 49 אחוזים וזכות וטו נחשב כשולט כי זכות הווטו היא מה שחשובה ולא האחוזים.

דוידה לחמן-מסר: לכן נבקש להוסיף שמי שבידו האפשרות למנוע קבלת החלטות עסקיות בתאגיד, למעט החלטות שעניינן הנפקה, אמצעי שליטה – בדיוק כפי שהיה בחוק הבנקאות – שזה ייכנס כאמצעי שליטה נוסף.

דוידה לחמן-מסר: לכן אנחנו מבקשים שתי בקשות כאשר הראשונה היא לבוא ולומר שאחזקה ביחד עם קרוב, כאשר הקרוב מחזיק פחות מעשרה אחוזים – אם הוא יחזיק יותר, הוא כנראה משקיע – חזקה שתפסו אותו כדי שיסדרו את האחוזים.

מיכאל קליינר: אני שואל שתי שאלות מרחיקות לכת.

מיכאל קליינר: למה לא לומר שאם לאדם יש הכנסה פסיבית גם באמצעות חברה יצטרך לשלם.

מיכאל קליינר: אני בכוונה שואל שאלה מרחיקת לכת.

דוידה לחמן-מסר: תראה מה אומר רבינוביץ.

דוידה לחמן-מסר: הוא אומר עשרה אחוזים ואנחנו לקחנו את העשרה אחוזים כחזקה.

דוידה לחמן-מסר: הוא אומר שאחזקה של פחות מעשרה אחוזים, הוא יעקוף אותנו.

דוידה לחמן-מסר: היפה בדיני המס הוא שאתה סולל כביש, ואם אתה סולל את הכביש בשחור כי אתה לא רוצה שיהיה שיקול דעת לפקידים, כל מי שיודע איפה סף הדרך, הולך בסף הדרך.

דוידה לחמן-מסר: הוא אמר לי שאם אני אגיד שזכות וטו אסורה, הם ייתנו את העשרה אחוזים לבן ולחברה בשליטתם וכך יעקפו את הצורך להטיל וטו, ואז הוא יחזיק ארבעים אחוזים וההוא יחזיק עשרה אחוזים בחברה יחד עם הבן.

גדעון קלוגמן: כאן אנחנו מדברים על יחידים, ניסיון למנוע מיחידים, ניסיון לגיטימי, כי בלעדיו אין שום משמעות ואת זה עוד אמרתי לקודמו של חבר הכנסת ליצמן, לרב רביץ, שאין משמעות לקונספציה הנכונה של ועדת רבינוביץ.

גדעון קלוגמן: אין חקיקה של מיסוד פרסונלי בלי הדבר הזה.

גדעון קלוגמן: הקונספציה היא נכונה אבל התחום הוא תחום מורכב ביותר וזה נעשה במהירות שאת התוצאות שלה אני אראה.

גדעון קלוגמן: החקיקה הזו עושה שני דברים.

גדעון קלוגמן: האחד, היא צריכה לראות מה החברה מעליה אנחנו מנהלים את הנושא, והשנייה, מי מקבל את העונש והעונש הוא שהמס מוכר באופן שוטף.

גדעון קלוגמן: עיקרון ברזל בדבר הזה צריך להיות שמי שמקבל את העונש צריך להיות זה שיכול להשפיע כי אחרת זה לא יתכן.

גדעון קלוגמן: יש לנו חברה עם תושבי ישראל שמחזיקים למעלה מחמישים אחוזים, שלושים אחוזים מוחזקים על-ידי ארבעה אנשים שמחזיקים שבעה וחצי אחוזים ושניים מחזיקים עשרה אחוזים.

גדעון קלוגמן: בהצעה שמוצעת כאן אנחנו מגדירים את החברה בזכות אותם חמישה ישראלים שמחזיקים כחמישים אחוזים, אבל רק שניים מקבלים את העונש, רק אלה שיושבים עם עשרה אחוזים.

גדעון קלוגמן: להם אין את היכולת להכריח לשלם דיבידנד.

גדעון קלוגמן: צריכה להיות זהות וצריך לקבוע רק את אלה שמקבלים את העונש כדי לקבוע שליטה.

גדעון קלוגמן: במלים אחרות, החמישים אחוזים צריכים להיות בשליטת בעלי מניות ישראלים שכל אחד מהם מחזיק עשרה אחוזים והשאר לא מעניין.

גדעון קלוגמן: דוגמה שנייה.

גדעון קלוגמן: יש לי בשותפות חברה עם מניות שהן מוחזקות ברווחים ויש לה מניות שמוחזקות בעודף לפירוק.

גדעון קלוגמן: כל מה שיש לחברה זה סטטוסקופ, שתי כיסאות ושולחן.

גדעון קלוגמן: אני רבתי אתו ואז הוא נותן לי 51 אחוזים ממניות הרכוש אבל בנאמנות.

גדעון קלוגמן: אני מודיע שמעכשיו הוא מחזיק בנאמנות עבורי 51 אחוזים ממניות החברה הזאת שמזכות ברכוש ולא ברווחים.

גדעון קלוגמן: מאותו מועד והלאה, אני צריך כל שנה לדווח לרשויות המס בישראל שיש לי את הדבר הזה ומה חלקי ברווחים וכן הלאה.

גדעון קלוגמן: ההוראה הגורפת כאן על נאמנות של אמצעי שליטה היא בלתי קבילה.

גדעון קלוגמן: יש נאמנויות שנכפות על אנשים מכוח ירושה.

שגית אפיק: (2) חישוב שיעור ההחזקה כאמור בפסקת משנה (1), לעניין החזקה בעקיפין, בחבר בני אדם מסוים הנמצא בשרשרת חברות (בסעיף זה החבר המסוים), ייעשה לפי הוראות אלה: (א) עלה שיעור ההחזקה בכל אחד מחברי בני האדם המחזיקים בחבר המסוים בעקיפין על חמישים אחוזים, ייחשב שיעור ההחזקה בו בהתאם לשיעור ההחזקה בו במישרין.

שגית אפיק: (ב) פחת שיעור ההחזקה באחד מחברי בני האדם המחזיקים בו בעקיפין מחמישים אחוזים, תיחשב ההחזקה בו בעקיפין באמצעות אותה שרשרת חברות כהחזקה בשיעור אפס.

אחד מאלה: (א) הזכות להשתתף ברווחים.

אחד מאלה: (ב) הזכות למנות דירקטור.

אחד מאלה: (ג) זכות הצבעה.

אחד מאלה: (ד) הזכות לחלק ביתרת נכסי חבר בני האדם לאחר סילוק חובותיו בעת פירוקו.

אחד מאלה: (ה) הזכות להורות למי שלא אחת הזכויות המפורטות בפסקאות (א) עד (ד) על הדרך להפעיל את זכותו.

אחד מאלה: והכל, בין שהם באמצעות מניות ובין בכל דרך אחרת, לרבות באמצעות נאמנות.

אחד מאלה: אחרי סעיף קטן (ה) ינוסח וייכנס סעיף קטן (ו) לגבי עניין זכות הווטו.

דוידה לחמן-מסר: חבר הכנסת חוגי העיר לנו בצדק לגבי הזכות לחלוקת דיבידנד אלא אם יש לך חמישים אחוזים מהזכויות.

דוידה לחמן-מסר: לכן בווטו מאחר שמספיקה זכות אחת, אנחנו צריכים להוציא את זה מהגדרת אמצעי שליטה ולמקם את זה במקום אחר.

דוידה לחמן-מסר: אני חשבתי שאני אלך להצעה של דוקטור קלוגמן ונאמר למעט נאמנות פסיבית שאיננה אלא מתן הוראות מהנאמן או הנהנה ובלבד שיגידו מי הנאמן הוא הנהנה.

דוידה לחמן-מסר: אומר שלעתים עושים נאמנויות כאלה שהנהנה לא יודע עליהן.

דוידה לחמן-מסר: היום התרגיל הוא שאתה ממנה נאמן במקום מסוים, אתה ממנה עורך-דין כנאמן ורושם את החברה באותו מקום, החברה מחזיקה במניות של החברות הישראליות, ואתה, שעשית את התכנון הזה באמצעות כל חברינו לצורך העניין הזה, לא משלם מס.

שגית אפיק: אני קוראת את ההגדרה של בעל שליטה.

שגית אפיק: (3) "בעל שליטה" – תושב ישראל המחזיק, במישרין או בעקיפין, לבד או יחד עם אחר, בעשרה אחוזים לפחות באחד מאמצעי השליטה בחברה הנשלטת הזרה, באחד ממועדים אלה: בתום שנת המס.

שגית אפיק: (2) ביום כלשהו בשנת המס וביום כלשהו בשנת המס שלאחריה.

שגית אפיק: (4) "יחד עם אחר" – יחד עם קרובו וכן יחד עם מי שאינו קרובו, אם הם תושבי ישראל ויש ביניהם שיתוף פעולה דרך קבע על-פי הסכם בעניינים מהותיים של החברה, במישרין או בעקיפין.

שגית אפיק: (5) "הכנסה פסיבית" – (1) כל אחת מהכנסות אלה, אם אינה הכנסה מעסק או ממשלח יד: (1) הכנסה מריבית.

שגית אפיק: (2) הכנסה מדיבידנד, למעט מדיבידנד שהתקבל מחבר בני אדם תושב חוץ ואשר הוכח להנחת דעתו של פקיד השומה כי מקורו בהכנסה ששולם עליה מס בשיעור העולה על עשרים אחוזים.

שגית אפיק: (3) הכנסה מתמלוגים.

שגית אפיק: (4) הכנסה מדמי שכירות.

שגית אפיק: (5) הכנסה ממכירת נכס, כמשמעותה בסעיף 8, שאינה ממכירת נכס ששימש בידי החברה בעסק או במשלח יד.

שגית אפיק: (ב) הכנסה כלשהי שמקורה בהכנסות או בתמורה כאמור בפסקת משנה (א), אף אם היא הכנסה מעסק או ממשלח יד.

שגית אפיק: למעשה יש פה הגדרה שונה להכנסה פסיבית מההגדרות שהכנסנו בסעיפים קודמים.

שגית אפיק: זו הגדרה מיוחדת לפרק הזה, לפרק רביעי 1.

שגית אפיק: (6) "הכנסות ורווחים כוללים", של חברה עסקית – הכנסותיה ורווחיה וכן חלקה היחסי, במישרין או בעקיפין, בהכנסות וברווחים של כל חבר בני אדם בשרשרת החברות שבו היא מחזיקה, במישרין או בעקיפין.

שגית אפיק: לעניין זה, שיעור חלקה היחסי של החברה העסקית בעקיפין בהכנסות וברווחים כאמור, יחושב על ידי הכפלת שיעורי הזכויות ברווחים בכל חבר בני אדם בשרשרת החברות שבו מחזיקה החברה העסקית בעקיפין.

שגית אפיק: (7) "חברה עסקית" – חבר בני אדם שרוב הכנסותיו ורווחיו אינם הכנסות פסיביות.

שגית אפיק: (8) "חלק יחסי", של בעל שליטה ברווחים שלא שולמו – חלק יחסי מכלל הרווחים שלא שולמו בהתאם לשיעור חלקו במישרין ובעקיפין של בעל השליטה בזכויות לרווחים, בחברה הנשלטת הזרה ביום האחרון של שנת המס שלה.

שגית אפיק: לעניין סעיף זה, שיעור חלקו בעקיפין של בעל השליטה ברווחים שלא שולמו, יחושב על ידי הכפלת שיעור הזכויות ברווחים בכל חבר בני אדם שבשרשרת החברות המוחזק על ידו בעקיפין.

שגית אפיק: (9) "מדינה גומלת" ו"הסכם" לעניין מניעת כפל מס – כמשמעותם בסעיף 196.

שגית אפיק: (10) "מס" – מס שחייבים בו על הכנסה מחוץ לישראל לפי הדין הזר.

שגית אפיק: (11) "קרוב" – כהגדרתו בסעיף 67(ד), שהוא תושב ישראל, או חברות בשליטה משותפת.

שגית אפיק: לעניין זה – "חברות בשליטה משותפת" – חברות תושבות ישראל, שלפחות חמישים אחוזים מאמצעי השליטה בהן מוחזקים, במישרין או בעקיפין, בידי אותו אדם, לבדו או יחד עם אחר.

שגית אפיק: (12) "רווחים שלא שולמו" – רווחים שמקורם בהכנסה פסיבית של חברה נשלטת זרה שהופקה בשנת המס, אשר לא שולמו לבעלי הזכויות בה במהלך אותה השנה.

שגית אפיק: בחישוב הרווחים כאמור יופחתו המסים החלים על ההכנסה הפסיבית של החברה הנשלטת הזרה, הפסדיה לאותה שנה והפסדיה המועברים משנים קודמות שמקורם בהכנסות כאמור.

שגית אפיק: לעניין זה יחושבו הרווחים, המסים וההפסדים בהתאם לדיני המס של מדינת המושב של החברה הנשלטת הזרה, ואולם אם החברה אינה תושבת מדינה גומלת, ואינה מגישה דוח במדינה גומלת ואינה נישומה במדינה כאמור, הם יחושבו בהתאם לעקרונות חשבונאים מקובלים בישראל למעט לעניין רווחי והפסדי אקוויטי ולעניין שינויים בערכם של ניירות ערך.

שגית אפיק: (13) "שיעור המס החל" – סכום המס שבו חויבה חברה נשלטת זרה בשל הכנסותיה הפסיביות בשנת המס, כשהוא מחולק בסכום כלל רווחיה שמקורם בהכנסה פסיבית באותה שנה.

שגית אפיק: (14) "שרשרת חברות" – שני חברי בני אדם או יותר, המחזיקים, במישרין או בעקיפין, האחד במשנהו.

שגית אפיק: עד כאן ההגדרות.

אוסקר: הסעיף הזה אומר שאם יש חברות כאלה שההכנסות שלהן הן הכנסות פסיביות בעיקרן, לא חברות עסקיות, והחברות האלה בשליטתם של תושבי ישראל, אנחנו מורידים את המסך ואומרים לאותם תושבי ישראל שהוא יחויב במס על החלק שיש לכל אחד מההכנסות של החברה, בין אם משך ובין אם לא משך.

אוסקר: אותן חברות יעשו משהו יותר מתוחכם.

אוסקר: במקום להקים חברה למעלה, יקימו חברה למעלה ומתחתיה עוד חברה ואז החברה למטה תפקיד.

אוסקר: לכן יש פה הוראה שאומרת שלא יעזור גם אם יהיו מספר חברות והחברה האחרונה בשרשרת היא שתעשה את הפיקדון, כאשר בכל ההגדרות האלה יש הוראות איך מחשבים את האחוזים ואת השיעורים.

אוסקר: בינתיים עוד לא הגענו להוראה האופרטיבית של הסעיף.

עופר חוגי: כל מטרת חברי הכנסת ברפורמה הייתה כדי שיהיה הון בארץ ושהכסף יישאר בארץ.

שגית אפיק: (ב) (1) בעל שליטה בחברה שלטת זרה שיש לה רווחים שלא שולמו, יראו אותו כאילו קיבל כדיבידנד את חלקו היחסי באותם רווחים.

שגית אפיק: (2) נרכשו אמצעי שליטה במהלך השנה, יחושב חלקו היחסי של בעל השליטה ברווחים שלא שלמו, לפי תקופת ההחזקה היחסית באמצעי השליטה במהלך שנת המס שבה נרכשו.

שגית אפיק: (3) הוראות פסקאות (1) ו-(2) לא יחולו על בעל שליטה המחזיק בבעל שליטה אחר לעניין רווחים שלא שולמו של החברה הנשלטת הזרה, אם חלו על בעל השליטה האחר, לעניין הרווחים שלא שולמו, הוראות הפסקאות האמורות.

שגית אפיק: (ג) (1) חלה במדינת המושב של החברה הנשלטת הזרה חובת תשלום מס, לרבות בדרך של ניכוי במקור, בשל חלוקת דיבידנד, יינתן זיכוי מהמס בגובה המס שהיה משולם אילו חולקו הרווחים שלא שולמו כדיבידנד.

שגית אפיק: ואולם, אם ההכנסה לפי סעיף זה היא הכנסה שמקורה בחברה בשרשרת חברות, שאינה מוחזקת במישרין בידי בעל השליטה, ייווסף לזיכוי האמור המס שהיה משולם בשל הדיבידנד כל ידי כל אחת מהחברות בשרשרת החברות ואשר לא ניתן לקבל בשלו זיכוי, אף לא באחת מהחברות בשרשרת.

שגית אפיק: לעניין חישוב הזיכוי לפי פסקה זו יובא בחשבון סכום המס שהיה משולם כאמור כשהוא מוכפל בשיעור הזכויות ברווחים בכל חבר בני אדם בשרשרת החברות, המוחזק, במישרין או בעקיפין, על ידי בעל השליטה.

שגית אפיק: (2) סכום הזיכוי כאמור בפסקה (1) לא יעלה על המס שבעל השליטה חייב בו בישראל על הכנסתו החייבת על פי סעיף זה.

שגית אפיק: (3) זיכוי כאמור בפסקה (1) יינתן על רווחים שלא שולמו בחברה נשלטת זרה אם החברה היא תושבת מדינה שאינה מדינה גומלת, רק אם הוכיח בעל השליטה להנחת דעתו של פקיד השומה, כי חלה חובת תשלום מס אילו חולקו הרווחים האמורים כדיבידנד באותה שנה ואת שיעור המס שהיה מוטל עליו בשל חלוקה כאמור.

שגית אפיק: (ד) דיבידנד ששולם בפועל לבעל מניות מתוך רווחים שעליהם שילם מס, הוא או חליפו, לפי הוראות סעיף קטן (ב), יהיה פטור ממס עד לגובה החלק היחסי ברווחים שלא שלמו שלגביו שולם המס כאמור בסעיף קטן (ב), כשהם מתואמים לפי שיעור עליית המדד, מתום שנת המס שבה חויבו בידיו לפי סעיף קטן (ב), ועד למועד תשלום הדיבידנד.

שגית אפיק: לעניין זה, "חליפו" – מי שקיבל ממנו את המניה במכירה פטורה ממס.

שגית אפיק: (ה) (1) מכר בעל שליטה את אמצעי השליטה שלו בחברה נשלטת זרה, כולם או מקצתם, יינתן לו זיכוי מהמס החל במכירה זו, בסכום המס ששילם בשנות המס הקודמות כאמור בסעיף קטן (ב), על הרווחים שלא שולמו, בשל אמצעי השליטה הנמכרים ושעד למועד המכירה טרם חולקו כדיבידנד.

שגית אפיק: סכום המס ששולם כאמור בשנות המס הקודמות יתואם לפי שיעור עליית המדד מתום שנת המס שבה שולם ועד למועד מכירת אמצעי השליטה כאמור.

שגית אפיק: (2) סכום הזיכוי לא יעלה על סכום המס החל על רווח ההון כאמור, לאחר כל קיזוז וניכוי שהותרו על פי כל דין.

שגית אפיק: (ו) שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע כלים לעניין דיווח של בעל שליטה על אמצעי השליטה שלו בחברה נשלטת זרה ולעניין הדיווח על הכנסות החברה הנשלטת הזרה.

שגית אפיק: (ז) שר האוצר רשאי להתקין תקנות לביצוע הוראות סעיף זה.

טלי ירון-אלדר: "למעלה מחמישים אחוזים באחד או יותר מאמצעי השליטה בה מוחזקים, במישרין או בעקיפין, בידי תושבי ישראל או אזרחי ישראל תושבי האזור, כמשמעותם בסעיף 3(א) (בסעיף זה – תושבי ישראל) או שלמעלה מארבעים אחוזים מאמצעי השליטה מוחזקים בידי תושבי ישראל ביחד עם קרוב של אחד מהם, וביחד עם קרוב של אחד או יותר מתושבי ישראל יש להם למעלה מחמישים אחוזים מאמצעי השליטה בחברה.

טלי ירון-אלדר: לעניין זה, קרוב, כהגדרתו בפסקה (11), אם אינו תושב ישראל או שהחברות בשליטה משותפת אינן תושבות ישראל".

טלי ירון-אלדר: כאן הכנסנו את העניין של ארבעים אחוזים תושבי ישראל ועוד עד עשרה אחוזים קרוב של אחד מאותם תושבי ישראל שהוא תושב חוץ.

לפקודה יבוא: 85א.

לפקודה יבוא: מחירי העברה בעסקה בין-לאומית.

לפקודה יבוא: (א) בעסקה בין-לאומית שבה מתקיימים בין הצדדים לעסקה יחסים מיוחדים שבשלהם נקבע מחיר לנכס, לזכות, לשירות או לאשראי, או נקבעו תנאים אחרים לעסקה, באופן שהופקו ממנה פחות רווחים מאשר היו מופקים בנסיבות העניין, אילו נקבעו המחיר או התנאים בין צדדים שאין ביניהם יחסים מיוחדים (להלן – תנאי השוק), תדווח העסקה בהתאם לתנאי השוק ותחויב במס בהתאם.

לפקודה יבוא: (ב) לעניין סעיף זה – "אמצעי שליטה" – כהגדרתם בסעיף 75ב(א)(2).

לפקודה יבוא: "יחד עם אחר" – כהגדרתו בסעיף 75ב(א)(4) גם אם אינם תושבי ישראל.

לפקודה יבוא: "יחסים מיוחדים" – לרבות יחסים שבין אדם לקרובו, וכן שליטה של צד אחד לעסקה במשנהו, או שליטה של אדם אחד בצדדים לעסקה, במישרין או בעקיפין, לבד או יחד עם אחר.

לפקודה יבוא: "שליטה" – החזקה, במישרין או בעקיפין, בחמישים אחוזים או יותר באחד מאמצעי השליטה.

לפקודה יבוא: "קרוב" – כהגדרתו בסעיף 76(ד).

לפקודה יבוא: (ג) (1) נישום יהיה חייב להמציא לפקיד השומה, לפי דרישתו, את כל המסמכים והנתונים המצויים בידיו הנוגעים לעסקה או לצד לעסקה שהוא תושב זר וכן את דרך קביעת מחיר העסקה.

לפקודה יבוא: (2) מסר הנישום מסמכים כאמור בפסקה (1), תחול על פקיד השומה חובת הראיה אם קבע קביעות השונות מההסכמות בין הצדדים.

לפקודה יבוא: (2) הבקשה תכלול את כל העובדות המהותיות והפרטים הנוגעים לעסקה וכן לדרך קביעת מחירה, ויצורפו לה מסמכים, אישורים, חוות דעת, הצהרות, הערכות, הסכם העסקה או טיוטה שלו וכל מסמך או פרט אחר, הכל כפי שיקבע הנציב בכללים.

לפקודה יבוא: (3) הנציב רשאי לדרוש כל מסמך או פרט נוסף שייראה לו דרוש לעניין החלטתו בבקשה.

לפקודה יבוא: (4) הנציב יודיע את החלטתו ונימוקיו בתוך 120 מים מיום שהגיעה אליו הבקשה וכל המסמכים כאמור בפסקאות משנה (2) ו-(3), ואולם רשאי הוא, מטעמים שיירשמו, להאריך את המועד האמור עד 180 ימים, ובלבד שהודיע למבקש על ההארכה לפני חלוף המועד המקורי.

לפקודה יבוא: (5) לא השיב הנציב על הבקשה בתוך המועד שנקבע בפסקת משנה (4), יראו בכך אישור לכאורה שהעסקה נעשתה בתנאי שוק.

לפקודה יבוא: (1) דרכים לייחוס הכנסות, הוצאות, ניכויים, זיכויים ופטורים, והכל במקרים שחלות לגביהם הוראות סעיף קטן (א).

לפקודה יבוא: (2) קביעת אגרת בקשה לאישור כאמור בסעיף קטן (ד) בסכום שיקבע ורשאי הוא לקבוע שהאגרה תהיה בשיעור משווי העסקה.

לפקודה יבוא: (3) הוראות לעניין דוחות ומסמכים שיוגשו לפקיד השומה והוראות רישום ותיעוד.

טלי ירון-אלדר: למשל, סיטואציה שיש חברה ישראלית שמייצרת וחברה בחו"ל שהיא חברת שיווק והיא חברה קשורה.

טלי ירון-אלדר: אפשר להחליט בין הצדדים על כל מחיר שהם רוצים ובדרך הזאת להעביר את הרווחים לישראל או מחוץ לישראל בהתאם לצורך ובהתאם לשיקולי מס.

טלי ירון-אלדר: הסעיף הזה אומר שבמקרה כזה שיש יחסים מיוחדים, אפשר להתערב במחיר העסקה למרות שהיא נקבעה כמחיר בהסכם ולקבוע מחיר שמתאים לתנאי השוק הרגילים וזאת כדי למנוע את כל הפיקציות של העברת מחירים בין ישראל לחו"ל וקיומם של יחסים מיוחדים בצורה של פיקציה.

טלי ירון-אלדר: כדי ליצור ודאות בשוק, אנחנו מאפשרים לחברות כאלה, כשהן קובעות מחירי העברה, כדי לוודא שרשויות המס לא יתערבו במחירי העברה מאוחר יותר, יש אפשרות של פרה-רולינג, של פנייה מראש, ולקבל אישור על מחירי ההעברה וזה מה שמופיע כאן בסעיף (ד) עם הסבר מסודר ורגיל של רלינג וזאת כדי שחברה תדע שהמחירים שהיא קבעה יתקבלו על ידי פקיד השומה והוא לא יתערב לה אחר-כך במחירים האלה.

טלי ירון-אלדר: המנגנון של מחירי העברה בשיטה הזאת של רולינג מראש, זה מנגנון קבוע גם בדיני המס בארצות-הברית וזו שיטה מקובלת בעולם.

טלי ירון-אלדר: אנחנו קבענו אותה כאן בישראל פעם ראשונה.

טלי ירון-אלדר: צריך לקחת בחשבון שאנחנו לא רוצים ליצור כאן משהו שאי-אפשר לעמוד בו.

טלי ירון-אלדר: רולינג כרולינג בשאלות העקרוניות, אני הצהרתי פה לא אחת ואמרתי שאנחנו פועלים כדי לפרסם את כל ההחלטות העקרוניות שלנו בהוראות ובחוזרים.

טלי ירון-אלדר: דווקא למקרה הזה זה לא מתאים.

טלי ירון-אלדר: בנושאים העקרוניים, אנחנו מדי פעם מפרסמים הוראה שכוללת את כל השאלות העקרוניות, וכך גם צריך להיות.

לפקודה יבוא: 100א.

לפקודה יבוא: אדם שחדל להיות תושב ישראל.

לפקודה יבוא: (א) נכס של אדם תושב ישראל שחדל להיות תושב ישראל, ייחשב כנמכר ביום שלפני היום שבו חדל להיות תושב ישראל.

לפקודה יבוא: (ב) אדם כאמור בסעיף קטן (א) שלא שילם את המס במועד שבו חדל להיות תושב ישראל, יראו אותו כאילו ביקש לדחות את תשלום המס למועד מימוש הנכס, ובמועד המימוש ישלם את המס החל בשל מכירת הנכס במועד שבו חדל להיות תושב ישראל, בסכום השווה לסכום המס החל על חלק הרווח החייב.

לפקודה יבוא: ואולם הפרשי הצמדה וריבית, כהגדרתם בסעיף 159א ייווספו רק החל במועד המימוש ועד לתשלום המס בפועל.

לפקודה יבוא: (ג) על אף האמור בסעיף קטן (ב), הייתה מכירת הנכס חייבת בתשלום מס בישראל במועד המימוש, ישולם המס המתחייב בשל רווח הון המימוש, ישולם המס המתחייב בשל רווח ההון במועד המימוש, במקום המס על פי הוראות סעיף קטן (ב).

לפקודה יבוא: (ד) לעניין סעיף זה – "חלק הרווח החייב" – רווח ההון הריאלי במועד המימוש כשהוא מוכפל בתקופת ההחזקה שמיום הרכישה של הנכס ועד ליום שבו חדל להיות תושב ישראל, ומחולק בסך כל התקופה שמיום הרכישה של הנכס ועד ליום מימושו.

לפקודה יבוא: "מימוש" – מכירת הנכס בפועל.

לפקודה יבוא: "נכס" – לרבות מניות וזכויות שהוענקו כאמור בסעיפים 3(ט) ו102-.

לפקודה יבוא: (ה) שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לביצוע סעיף זה, לרבות הוראות למניעת כפל מס ולעניין הגשת דוחות.

טלי ירון-אלדר: סיטואציה שיכולה להיות והיא מאוד מובהקת זו אחזקת מניות בחברות ישראליות בחו"ל כשכל עוד אני תושב ישראל אני מחזיק את המניות ואני חייב במס על מכירת המניות האלה, אבל אני מאוד רוצה להפסיק להיות תושב ישראל כי ברגע שאני אפסיק להיות תושב ישראל ואני לא תושב ישראל והנכס הוא לא נכס בישראל, אין חיוב במס על המכירה כולל על התקופה שהייתי תושב ישראל.

טלי ירון-אלדר: הסעיף הזה אומר שברגע שאתה יוצא מישראל, רואים את זה כמכירה רעיונית, רואים את זה כאירוע מס ובדרך הזו אתה תחויב במס רק על התקופה שהיית תושב ישראל, כשהתשלום בפועל הוא רק במועד המימוש של הנכסים בפועל ורק אז תצטרך לשלם ולא עכשיו.

טלי ירון-אלדר: הסעיף הוא סעיף מקובל בעולם והוא לא המצאה ישראלית.

טלי ירון-אלדר: בעקבות הסעיף הזה, כשאתה יוצא וחוזר, אפשר יהיה לדבר לגבי האנשים האלה ובהחלט נכון יהיה נכון ולומר להם שישלמו מסים עבור התקופה שהם היו תושבי ישראל.

טלי ירון-אלדר: רואים את זה כמכירה רעיונית.

טלי ירון-אלדר: הסעיף ממילא הוא בסך הכל מאוד בעייתי, מאוד קשה לאכיפה ומאוד פרובלמטי, ובעיני יש לנו גם את סעיף 85.

טלי ירון-אלדר: זאת אומרת, עסק שהפסיד את ההתעסקות שלו, מראש יש לי פתרון.

טלי ירון-אלדר: נשאר מלאי בעסק שממשיך של אדם שהפך להיות תושב חוץ.

טלי ירון-אלדר: אני חושבת שבשביל זה לא שווה התוספת הזאת שהיא באמת בשוליים שבשוליים, למרות שאתה צודק בעיקרון.

שגית אפיק: בסעיף 126 לפקודה – (1) בסעיף קטן (ב), במקום "מדיבידנד או מחלוקת רווחים" יבוא "מחלוקת רווחים או מדיבידנד שמקורם בהכנסות שהופקו או שנצמחו בישראל".

בסופו יבוא: (ג) על אף הוראות סעיף קטן (א) על הכנסתו החייבת של חבר בני אדם מדיבידנד שמקורו בהכנסות שהופקו או שנצמחו מחוץ לישראל, וכן מדיבידנד שמקורו מחוץ לישראל, יוטל מס חברות בשיעור של 25 אחוזים.

בסופו יבוא: ואולם אם לפי בקשת החברה הנישומה או על פי הסכם למניעת כפל מס יש להביא בחשבון את מסי החוץ שיוטלו על אותו דיבידנד שהוטל ועל ההכנסה שממנה חולק הדיבידנד, יראו את ההכנסה מדיבידנד כהכנסה בגובה הדיבידנד המגולם ויוטל עליה מס חברות בשיעור הקבוע בסעיף קטן (א).

בסופו יבוא: לעניין סעיף זה, "הדיבידנד המגולם" – סכום ההכנסה מדיבידנד בתוספת מס ששולם על ההכנסה שממנה חולק הדיבידנד.

בסופו יבוא: "החברה הנישומה" – חברה שקיבלה דיבידנד מחברה אחרת שבה היא מחזיקה ב25- אחוזים או יותר באמצעי השליטה (להלן בסעיף זה – החברה האחרת).

בסופו יבוא: "הכנסה שממנה חולק הדיבידנד" – לרבות הכנסה שמקורה בחברה המוחזקת במישרין בידי החברה האחרת בשיעור של חמישים אחוזים לפחות.

בסופו יבוא: "אמצעי שליטה" – כמשמעותם בסעיף 75ב.

בסופו יבוא: (ד) בחישוב המס החל על פי סעיף קטן (ג), יינתן זיכוי מהמס בגובה מס החברות שבו חויב חבר בני האדם מחלק הדיבידנד על ההכנסה שממנה שולמו הרווחים או הדיבידנד כאמור בסעיף קטן (א), ושיעור המס הכולל שיחול על פי סעיף קטן (ג) לא יעלה על 36 אחוזים.

בסופו יבוא: (ה) סכום הזיכוי כאמור בסעיף קטן (ד) ובחלק י' פרק שלישי, לא יעלה על המס החל כאמור בסעיף קטן (ג) לא יחולו הוראות סעיף 205א.

בסופו יבוא: (ו) קיבל חבר בני אדם דיבידנד, וההכנסה ממנו קוזזה כנגד הפסד, ולאחר מכן חילק חבר בני האדם את הדיבידנד לבעלי מניותיו, יראו לעניין סעיף קטן (ג), כאילו שולם בשלו מס חברות בשיעור של 25 אחוזים.

אנה שניידר: בשלב מסוים החליטו מטעמי נוסח לבטל אותו.

אנה שניידר: זה משנה את כל המספור בהצעת החוק הכחולה, אבל מעבר לזה הוא לא משנה שום דבר.

אנה שניידר: רק תגידו אם זה נשאר או לא נשאר.

שגית אפיק: בסעיף 199 לפקודה –

חוץ" יבוא: היום ההגדרה של מסי חוץ בפקודת מס הכנסה היא: "מסים המשתלמים במדינה גומלת ולפי ההסכם ניתן לזכות בחשבון מסי ישראל על אותה הכנסה".

חוץ" יבוא: ההגדרה הזו מבוטלת ובמקומה באה ההגדרה הבאה: "מסי חוץ" – מסים המשתלמים על ידי תושב ישראל לרשויות המס של מדינה מחוץ לישראל, על הכנסה שהופקה או שנצמחה באותה המדינה, לרבות מסים המשתלמים למדינות שהן חלק ממדינה פדרלית או לרשויות אזוריות שהן חלק מאותה המדינה, המחושבים כאחוז מההכנסה, ולמעט מסים עירוניים.

חוץ" יבוא: "הכנסות חוץ" – הכנסות חוץ שהופקו או שנצמחו מחוץ לישראל.

חוץ" יבוא: "הכנסות חוץ ממקור פלוני" – הכנסות חוץ כשהן מסווגות לפי מקורות ההכנסה, הקבועים בסעיף 2, בחלק ה או בחלק ה3, בניכוי ההוצאות המותרות מהן וההפסדים שהותרו בקיזוז כנגדן.

הסעיף הבא: 200.

הסעיף הבא: הוראות לזיכוי מסי כפל (א) מסי חוץ, כשהם מתורגמים לשקלים חדשים, ששולמו על הכנסות חוץ החייבות במס בישראל, יותרו בזיכוי כנגד מסי ישראל לפי פקודה זו בהתאם להוראות סימן זה.

הסעיף הבא: (ב) לא יזוכו מסי ישראל לשנת מס מסוימת אלא אם כן היה האדם שהכנסתו חייבת באותם מסים, תושב ישראל באותה שנת מס.

הסעיף הבא: (ג) הנציב רשאי לקבוע כללים לביצוע הוראות סימן זה וכללים לעניין דוחות.

פרידה ישראלי: זאת אומרת, לגבי כללים בינלאומיים, מתן זיכוי, נהנה התושב כאשר הוא מקבל זיכוי על מסים שהוא שילם במקום בו היה מקור ההכנסה.

לפקודה המבוטל: "סכום מסי ישראל על הכנסה יופחת בסכום הזיכוי אך לא יזוכו מסי ישראל לשנת מס פלונית אלא אם היה אדם שהכנסתו חייבת באותם מסים תושב באותה שנת מס וההקלה הניתנת לפי סעיף 163 בשל הדיבידנד, יראו אותה כמפחיתה את סכום המס על אותו דיבידנד".

הסעיף הבא: 201.

הסעיף הבא: הפחתת מסי חוץ.

הסעיף הבא: (א) לא יופחתו מסי חוץ ששלמו בשל הכנסת חוץ הפטורה ממס בישראל.

הסעיף הבא: (ב) הקלה הניתנת לפי סעיף 163 בשל דיבידנד, יראוה כמפחיתה את סכום המס החל לפי הפקודה על אותו דיבידנד.

לפקודה יבוא: אני מקריאה את סעיף 203 הקיים אותו מבטלים עכשיו: "סכום הזיכוי למס חברות שעל הכנסה פלונית לא יעלה על סכום מס החברות שאותה חברה חייבת בו על אותה הכנסה".

הנוסח הבא: 203.

הנוסח הבא: סכום הזיכוי למס חברות.

הנוסח הבא: (א) סכום הזיכוי למס חברות שלו זכאי חבר בני אדם תושב ישראל לפי הוראות סימן זה בשל הכנסות חוץ ממקור פלוני לא יעלה על סכום מס החברות שבו הוא חייב בשל אותן הכנסות.

הנוסח הבא: (ב) כללה הכנסת החוץ דיבידנד אשר החברה הנישומה, כהגדרתה בסעיף 126(ג), ביקשה לגביה לשלם מס בשיעור הקבוע בסעיף 126(א), או שעל פי הסכם למניעת כפל מס יש להביא בחשבון לעניין הזיכוי את מסי החוץ על אותו דיבידנד אשר אינם מוטלים במישרין, ייווסף הדיבידנד המגולם לכלל הכנסות החברה ויינתן זיכוי בגובה מסי החוץ על אותו דיבידנד שאינם מוטלים במישרין, בתוספת מסי החוץ.

הנוסח הבא: כלל הזיכוי בסעיף זה לא יעלה על הסכום המס החל על דיבידנד כאמור.

הנוסח הבא: (ג) בסעיף זה – "מסי חוץ שאינם מוטלים במישרין" – מסים המשתלמים על ידי חבר בני האדם תושב החוץ על הכנסות שלאחר תשלום המס חולקו כדיבידנד.

הנוסח הבא: "דיבידנד מגולם" – סכום ההכנסה מדיבידנד שהתקבל לאחר ניכוי המס במקור, בתוספת המס שנוכה במקור ובתוספת מסי החוץ שאינם מוטלים במישרין.

פרידה ישראלי: כאן עברנו לשיטת הסלים שהיא מקלה יותר, שהיא מאגדת בסלים לפי מקורות ההכנסה השונים ולכן כל ההכנסות מדמי שכירות למשל יהיו בסל אחד ולכן אם היו לחברה הכנסות בחו"ל משכירות, ממדינה אחת בה היא שילמה ארבעים אחוזי מס וממדינה אחרת בה היא שילמה אפס אחוז מס, להבדיל מהמצב הקודם שבו ארבעה אחוזים מעל מס החברות בישראל לא היה ניתן לזיכוי כי זה מס שעולה על המס על אותה הכנסה, כאן היא תוכל לאחד את כל ההכנסות שיש לה מדמי שכירות בחו"ל כנגד כל המסים שהיא שילמה על דמי שכירות בחו"ל והבחינה, אם עולה או לא עולה, ייעשה בבחינה המצרפית של אותו מקור, מה שנותן אפשרות קיזוז בתוך אותו סל ומקל לעומת הדין שמנוסח כאן בסעיף 203 לגבי אותה הכנסה.

גדעון קלוגמן: אם את הולכת בשיטת המקורות, ההכנסה השנייה תוגדר כדיבידנד.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו הולכים לדרך חדשה שיצטרכו בה עוד תיקונים.

דוידה לחמן-מסר: אמרתי שתמיד קל לעשות הקלות אבל קשה לסתום פרצות.

דוידה לחמן-מסר: לכן את ההקלה הזאת שמבקש דוקטור קלוגמן, להתחשב בסל המס ששילמה אותה חברה בגין פעילות עסקית, גם אם זה בוצע באמצעות הנכדות והנינות, למרות שזה נקרא דיבידנד, אני חושבת שזה צעד קשה מאוד לעשות אותו ברגע זה.

דוידה לחמן-מסר: זה יוצר לנו איזשהו דיסוננס במערכת.

204 שמתבטל: "א.

204 שמתבטל: סכום הזיכוי למס הכנסה שעל הכנסה פלונית לא יעלה על סכום המס לפי אחוז המס הממוצע שהיה משתלם על אותה הכנסה כשהיא מחושבת על פי הפקודה.

204 שמתבטל: ב.

204 שמתבטל: אחוז המס הממוצע לעניין סעיף זה, השבר היוצא מחילוק סכום המס המוטל לפני הזיכוי על כלל ההכנסה של אדם לסכום כלל הכנסתו".

הסעיף הבא: 204.

הסעיף הבא: מס על הכנסות חוץ.

הסעיף הבא: (א) סכום הזיכוי ממס הכנסה, שלו זכאי יחיד תושב ישראל לפי הוראות סימן זה, בשל הכנסת חוץ רגילה, לא יעלה על תקרת הזיכוי בשל אותה הכנסה.

הסעיף הבא: (ב) סכום הזיכוי ממס הכנסה שלו זכאי יחיד תושב ישראל לפי הוראות סימן זה, בשל הכנסת חוץ החייבת במס בשיעור מיוחד בישראל, לא יעלה על סכום המס החל בישראל על אותה הכנסה.

הסעיף הבא: (ג) לעניין סעיף זה – "הכנסה רגילה" – הכנסה חייבת שלא הוטל עליה שיעור מס מיוחד.

הסעיף הבא: "יחס ההכנסה" – היחס המתקבל מחלוקת סכום הכנסות חוץ ממקור פלוני שהן הכנסות רגילות, בסכום כלל הכנסתו הרגילה.

הסעיף הבא: "שיעור מס מיוחד" – שיעור מס החל בישראל הנמוך משיעור המס הקבוע בסעיף 121.

הסעיף הבא: "תקרת הזיכוי" – הסכום המתקבל מהכפלת יחס ההכנסה, בסכום מס ההכנסה על כלל הכנסתו הרגילה של יחיד, לפני מתן זיכוי לפי סימן זה.

פרידה ישראלי: מה אנחנו אומרים לגבי הכנסה שחל עליה שיעור מס מיוחד.

פרידה ישראלי: אם הייתה לך הכנסה כזאת מחו"ל וחל עליה בישראל שיעור מס מיוחד, למשל 15 אחוזים, אתה לא תקבל זיכוי יותר מ15- אחוזים.

פרידה ישראלי: נניח בחו"ל שילמת על אותה הכנסה מאיזושהי סיבה עשרים אחוזים, הזיכוי שתקבל יוגבל ל15- אחוזים ואנחנו לא נחזיר חמישה אחוזים נוספים ששולמו בחו"ל.

פרידה ישראלי: זאת אומרת, כשיש שיעור מס מיוחד, התקרה שלנו לזיכוי הוא אותו שיעור מס ולא נחזיר מעבר בהתאם לעיקרון שאף מדינה לא מחזירה מסים ששולמו בחו"ל אלא רק מתחשבת בהם לצורך תשלום של הפרש מס.

פרידה ישראלי: זה לגבי הפרשות עם שיעורי מס מיוחדים.

פרידה ישראלי: מה קורה לגבי הכנסות רגילות.

פרידה ישראלי: לגבי הכנסות רגילות שמוגדרות כהכנסות שלא הוטלו עליהן שיעורי מס מיוחדים, אנחנו צריכים לחשב את יחס ההכנסה.

פרידה ישראלי: יחס ההכנסה הוא היחס שמתקבל מהחלוקה של הכנסות ממקור פלוני.

פרידה ישראלי: ניקח למשל מקור תמלוגים.

פרידה ישראלי: נניח יש לי הכנסות מתמלוגים משלוש מדינות שונות.

פרידה ישראלי: אני אקח את כל ההכנסות שיש לי מתמלוגים מחו"ל ואחלק אותן לכלל ההכנסות החייבות שיש לי בישראל הרגילות.

פרידה ישראלי: אני אגלה שיש לי סך הכל תמלוגים למשל עשרים, וסך הכל הכנסות בישראל מאה.

פרידה ישראלי: זה אומר שההכנסות מתמלוגים מהוות עשרים אחוזים מהכנסותיי ואלה הכנסות מתמלוגים בחו"ל.

פרידה ישראלי: בתוך זה נכנסות כל ההכנסות שיש לי בארץ ובחו"ל שהן הכנסות רגילות.

פרידה ישראלי: אני רוצה להגיע לזה שתמלוגים מהווים עשרים אחוזים מכלל הכנסותיי בארץ ובחו"ל ולכן יחס ההכנסה זה יחס המתקבל מחלוקת סכום הכנסות חוץ ממקור פלוני – לדוגמה, תמלוגים – שהן הכנסות רגילות ולא חל עליהן שיעור מיוחד, בסכום כלל הכנסתו הרגילה.

פרידה ישראלי: כלל ההכנסה זה בארץ ובחו"ל.

פרידה ישראלי: אמרנו שיחס ההכנסה הוא עשרים אחוזים.

פרידה ישראלי: השאלה מה תהיה תקרת הזיכוי.

פרידה ישראלי: אני לוקחת את המסים שהוא חייב בישראל, את סך כל המס שהוא חייב על ההכנסות שלו.

פרידה ישראלי: נגיד על הכנסות של מאה הוא חייב בסך הכל ארבעים מס, לפי טבלאות המס.

פרידה ישראלי: אני רואה שעל הכנסות של מאה, חייבים ארבעים מס.

פרידה ישראלי: הארבעים האלה הורכבו ממדרגות מס שונות כי המס מדורג ולכן כל המטרה הייתה לא להגיד אם הכנסות בחו"ל הן למעלה בסולם או למטה בסולם.

פרידה ישראלי: אמרנו שעשרים אחוזים מההכנסות שלי הן מחו"ל, ואני אעשה עשרים אחוזים כפול ארבעים וזה אומר שעל ההכנסות האלה מחו"ל חובת המס שלי בארץ היא שמונה.

פרידה ישראלי: זאת אומרת, אני נותנת לכל ההכנסות משקל שווה ואני אומרת שאם על כל ההכנסות אני חייבת ארבעים וההכנסות ממקור פלוני מהוות עשרים אחוזים מההכנסות, המס עליהן בארץ הוא עשרים אחוזים מהמס.

פרידה ישראלי: זה כמו לעשות ממוצע.

פרידה ישראלי: זה בדיוק נותן את אותה תוצאה כמו שיעור מס ממוצע ואני מגבילה את הזיכוי באותו שיעור.

פרידה ישראלי: זה אומר שאני לא נותנת להכנסה הזו לא עדיפות ולא נחיתות.

פרידה ישראלי: אני לא שמה אותה בתחתית הסולם ואני לא שמה אותה למעלה בסולם.

פרידה ישראלי: מבחינת המס אני לא מדרגת כי אחרת איך אני אקבע קודם שכירות, אחר-כך תמלוגים, אחר-כך ריבית ואחר-כך העסק.

פרידה ישראלי: השיטה הממוצעת הזו הייתה קיימת בנוסח קצת אחר בפקודה היום.

שגית אפיק: סעיף 205 לפקודה – בטל.

מס הכנסה: "סך כל הזיכוי למס הכנסה שניתן לאדם בשנת מס פלונית לפי כל ההסכמים לא יעלה על סך כל מס ההכנסה שאותו אדם חייב בו לאותה שנה, להוציא מס המשתלם על ידו לפי הוראות הסעיפים 108 עד 115 ומ170- עד 173 לפי התחולה.

מס הכנסה: אין הוראת סעיף זה גורעת מהוראות סעיף 204".

לפקודה יבוא: 205א.

לפקודה יבוא: (1) עלה סכום מסי החוץ ששולמו בשל הכנסות חוץ ממקור לפלוני על סכום הזיכוי הניתן בשלהן כנגד מסי ישראל (בסעיף זה – עודף הזיכוי), זכאי הנישום להפחית את עודף הזיכוי כנגד המס שבו הוא חייב בשל הכנסות שיופקו מחוץ לישראל מאותו המקור בשלוש השנים הבאות בזו אחר זו כשהוא מתואם לפי שיעור עליית המדד תום שנת המס שבה נוצר עד לתום שנת המס שבה הופחת.

לפקודה יבוא: הפחתת עודף הזיכוי בהתאם לסעיף זה, תיעשה בכפוף להוראות פרק זה, בשינויים המחויבים.

לפקודה יבוא: (2) על אף האמור בפסקה (1), נוצר עודף זיכוי בשל קיזוז הפסד שמקורו בהכנסות חוץ ממקור פלוני, כנגד הכנסות חוץ ממקור פלוני אחר, ניתן יהיה להפחיתו בשנים הבאות בזו אחר זו גם כנגד המס החל על הכנסות חוץ מאותו מקור שממנו נבע ההפסד כאמור, כשהוא מתואם כאמור באותה פסקה.

פרידה ישראלי: למשל, אם בשנה הבאה תהיה לה הכנסה מחו"ל מעסק ושם היא חויבה במס של עשרים אחוזים בלבד, זאת אומרת שהיא נדרשת להוסיף עוד 16 אחוזים נוספים, היא תוכל את העודף הזה שנוצר לה משנה שעברה גם להכניס לפול של מסים שהיא שילמה ולשלם רק את ההפרש.

פרידה ישראלי: שלוש שנים מקובלות ובשום מקום זה לא פתוח.

פרידה ישראלי: כאן מצאנו מנגנון שהוא תחליף למנגנון שיש היום בפקודה שלפיו עודף זיכוי מותר בניכוי.

פרידה ישראלי: ניכוי הוא נחות לעומת כסף מזומן שאתה מקבל חזרה.

פרידה ישראלי: המצב היום שיש הכרה בניכוי של עודף זיכוי וזה יוצר לנו לופ בחישוב ההכנסה הקיימת והוחלט על פתרון כזה.

פרידה ישראלי: בוועדה הייתה הסכמה להגביל את הזמן לשלוש שנים.

בפקודה היום: "(א) כשבאים להטיל זיכוי חשבון מסי ישראל על הכנסה פלונית, תחושב ההכנסה לעניין מסי ישראל לפי כללים אלו: (1) לא יותר כל ניכוי ממנה בשל מסי חוץ, בין שעל אותה הכנסה ובין שעל הכנסה אחרת.

בפקודה היום: (2) היו מסי ישראל שיש להטיל תלויים בסכום שהתקבל בישראל, יוגדל הסכום הזה בסכום המתאים של מסי החוץ שעל אותה הכנסה.

בפקודה היום: (3) מקום שההכנסה כוללת דיבידנד ולעניין הזיכוי צריך לפי ההסכם להביא בחשבון את מסי החוץ על אותו דיבידנד שאינם מוטלים במישרין או בדרך ניכוי, יגדל סכום ההכנסה בסכום מסי החוץ האמורים.

בפקודה היום: (4) היה הסכום של מסי החוץ שעל ההכנסה עולה על סכום הזיכוי הניתן לשלם למסי ישראל, ינוכה העודף מסכום ההכנסה.

בפקודה היום: (ב) פסקאות (1) ו-(2) לסעיף קטן (א) יחולו על חישוב כלל ההכנסה לשם קביעת שיעור המס הממוצע האמור בסעיף 204 והם יחולו על החישוב לגבי כל ההכנסות שעליהן ניתן זיכוי לפי ההסכמים".

הנוסח הבא: 206.

הנוסח הבא: כללים בחישוב ההכנסה לעניין זיכוי.

הנוסח הבא: בחישוב הכנסת חוץ החייבת במס בישראל, לא יותר כל ניכוי ממנה בשל מסי חוץ.

גדעון קלוגמן: הסעיף שמנוסח כרגע קובע שהמסלול היחיד שבמסגרתו תינתן הקלה ממיסוי כפל בינלאומי הוא בנושא של זיכוי.

גדעון קלוגמן: הנישום לא יוכל לבחור לנכות את המס הזה כהוצאה.

גדעון קלוגמן: לדעתי זה לא כל כך טוב וגם לא כל כך מקובל.

גדעון קלוגמן: ישנן סיטואציות שאדם נניח יהיה בהפסדים כתוצאה מפעילותו בחו"ל מעבר לשלוש שנים ואני לא יודע למה לא צריך לתת לו את האפשרות לנכות את המס הזה כהוצאה.

שושנה שחם: בארצות-הברית למשל המס על ההכנסות שאתה משלם הוא בכל רחבי העולם.

שושנה שחם: לך כאזרח אמריקאי יש את האפשרות לבחור, או שאתה מבקש לזכות את המס הזר מהמס האמריקאי, או שאתה מבקש לנכות את המס הזר מההכנסה הזרה.

שושנה שחם: האפשרות הזו ניתנת לנישום לצורך תכנוני מס, לנוחותו ובלבד שיצהיר על ההכנסה הזו בארצות-הברית.

שושנה שחם: למה לא לאפשר את זה כאן?

שושנה שחם: איזה סיבה ואיזה הגיון לשלול אצלנו ולא לאפשר זאת?

שושנה שחם: אין בעצם שום הגיון כאן.

לפקודה יבוא: 207א.

לפקודה יבוא: זיכוי בשל דיבידנד.

לפקודה יבוא: (א) קיבל חבר בני אדם תושב ישראל דיבידנד מחבר בני אדם הנחשב כתושב ישראל רק בשל היות עסקיו נשלטים ומנוהלים בישראל (בסעיף זה – החבר האחר) ונוכה מס במקור מהדיבידנד במדינת החוץ, יהיה זכאי החבר האחר, לזיכוי בסכום המס שנוכה במקור כאמור, כנגד מס החברות החל עליו.

לפקודה יבוא: סכום הזיכוי לא יעלה על מס החברות החל באותה שנת מס, ואולם עודף זיכוי שלא נוצל, ניתן יהיה לנצלו כנגד מס החברות אשר יוטל על החברה בשלוש שנות המס הבאות.

לפקודה יבוא: (ב) קיבל יחיד תושב ישראל דיבידנד מהחבר האחר ונוכה מס במקור במדינת החוץ, יהיה זכאי היחיד לזיכוי בסכום המס שנוכה במקור כנגד המס החל על הכנסתו מדיבידנד כאמור, והכל בכפוף להוראות פרק זה.

לפקודה יבוא: מס חוץ יהיה בר זיכוי כנגד מס ישראלי החל בשנת מס, רק אם שולם במדינת החוץ לא יאוחר מעשרים וארבעה חודשים מתום אותה שנת מס, למעט מס שהיה אמור להיות משולם על רווחים שלא שולמו כהגדרתם בסעיף 75ב.

לפקודה יבוא: מס חוץ ששולם לאחר התקופה האמורה במדינת החוץ, יהיה בר זיכוי בשנת המס שבה שולם במדינת החוץ כנגד המס החל בישראל על הכנסות חוץ מאותו מקור, ויחולו עליו הוראות פרק זה, בשינויים המחויבים.

לפקודה יבוא: 207ג.

לפקודה יבוא: זיכוי בשל הפסדי חוץ.

לפקודה יבוא: הייתה ליחיד הכנסה שמקום הפקתה בישראל, רק בשל הוראות סעיף 4א(ב)(1), יראו לעניין הוראות סימן זה את הכנסתו של היחיד כהכנסת חוץ ממקור פלוני ואת המסים ששולמו לרשויות המס של מדינה מחוץ לישראל בשל אותה הכנסה, כמסי חוץ.

פרידה ישראלי: יכול להיות מצב שחברה מסוימת אני אחשיב אותה כתושב ישראל בגלל הכלל הזה ובמדינה אחרת, בה אותו חבר בני אדם מתאגד, הוא גם ייחשב כתושב אותה מדינה.

פרידה ישראלי: כאשר החברה הזו מחלקת דיבידנד, יכול להיות שבגלל שבאותה מדינה הוא נחשב כתושב, כי נניח הוא התאגד באנגליה, הוא נחשב לתושב אנגליה רק בגלל הוא התאגד שם ואצלי הוא נחשב כתושב בגלל שהשליטה והניהול מופעלים בישראל, כאשר חבר בני אדם זה יחלק דיבידנד לבעלי המניות, לפי החוק האנגלי הוא יגיד שהדיבידנד הזה מקורו באנגליה כי חילקה אותו חברה אנגלית ולכן יש הוראה לנכות מס במקור כי הדיבידנד חייב באנגליה.

פרידה ישראלי: אני מתייחסת לדיבידנד הזה כדיבידנד ישראלי.

פרידה ישראלי: נוצר כאן איזה מס שמבחינתי אני הגדרתי בכללי המקור בהכנסה כמקור ישראלי כי זה דיבידנד שמחולק על-ידי חברה תושבת ישראל ולכאורה המס הזה עשוי ללכת לאיבוד.

פרידה ישראלי: פה יש הקלה שקובעת שאת המס הזה שניתן במקור מהדיבידנד לחבר בני אדם שנחשב כתושב רק בגלל שליטה וניהול, אנחנו נתחשב בו כשאנחנו ממסים את החברה בארץ, נתחשב במה שנוכה במקור וניתן אותו כזיכוי כנגד מסי החברות שהחברה חייבת בהם.

פרידה ישראלי: זו הקלה כי אני לא חייבת אם אין לי באמנה להתחשב במס שנוכה במקור מדיבידנד במדינה אחרת כנגד מס החברות שאני מטילה.

פרידה ישראלי: זה לא דבר מקובל ויש כאן בהחלט הקלה לעומת מה שמקובל.

פרידה ישראלי: לגבי סעיף 207ג.

פרידה ישראלי: השם לא מוצלח וצריך לשנות אותו.

פרידה ישראלי: זה לא זיכוי בשל הפסדי חוץ.

פרידה ישראלי: אנחנו קבענו בכללי המקום של הכנסה שאם יש הכנסה של מעביד ישראלי – כמו ממשלה, רשויות סטטוטוריות, קרן קיימת וכולי – רואים הכנסה כזו כמופקת בישראל אם המעביד ישראלי ומדובר בתושב ישראלי שיחסי העבודה התחילו אתו כשהוא היה תושב ישראל.

פרידה ישראלי: מכיוון שאנחנו קבענו את זה כמקור ישראלי, לכאורה אין זיכוי של מסי חוץ כי מסי חוץ אנחנו נותנים רק כשהמקור הוא בחו"ל.

פרידה ישראלי: מה קורה אם בפועל מישהו עובד עבור השגרירות בארצות-הברית?

פרידה ישראלי: אני קבעתי שרואים את זה כהכנסה ממקור ישראלי, אבל שם נניח על-פי הדין בארצות-הברית ממסים אותו ואני עשויה להימצא במצב שאני לא נותנת לו זיכוי על המסים האלה לפי הכללים הרגילים כי אני נותנת רק זיכוי על הכנסות חוץ.

פרידה ישראלי: מכיוון שכפיקציה קבעתי את ההכנסות האלה כהכנסות ישראליות, אני אומרת שלעניין הזיכוי אני אתייחס אליהן כהכנסות זרות וזה יאפשר את מתן הזיכוי.

208 הקיים: "ויתור על זיכוי.

הסעיף הבא: 208.

הסעיף הבא: ויתור על זיכוי.

הסעיף הבא: לא יינתן זיכוי ממסי ישראל שאדם חייב בהם בשנת מס, אם ביקש שלא יינתן זיכוי להכנסתו באותה השנה.

הסעיף הבא: ביקש כאמור – לא יחולו הוראות סעיף 205א.

שגית אפיק: סעיף 209 לפקודה – בטל.

סעיף 209: "הזמן להגשת תביעה לזיכוי.

סעיף 209: תביעה לזיכוי תוגש לא יאוחר משנתיים לאחר תום שנת המס.

סעיף 209: במקרה של חילוקי דעות בדבר סכום הזיכוי, נתונה לתובע זכות השגה בערעור בדרך שהיא נתונה לגבי שומה".

שושנה שחם: כאן זה סעיף שמדבר על חלק ספציפי.

שושנה שחם: החלק הזה מדבר על מסי כפל וכשאנחנו מדברים על החלק הספציפי הזה של מסי כפל יש כאן הוראה ספציפית שגם לגבי זה חילוקי הדעות בדבר סכום הזיכוי – כשמדברים כאן על זיכוי של מס זר – זה הסדר ספציפי.

שגית אפיק: בסעיף 211 לפקודה, בהגדרה "הקלת מסי כפל", המלים "מכוח הסכם לפי סעיף 196 ובכל הקלה לפי סעיף 214" – יימחקו.

טלי ירון-אלדר: חזרו קרנות הנאמנות ואמרו שיש להם בעיה עם המכירה הרעיונית פעם בשנתיים על יחידים.

טלי ירון-אלדר: על השאר אין להם בעיה, אבל יש להם בעיה על יחידים עם קרנות הנאמנות.

טלי ירון-אלדר: אחרי הדיון בחוץ ואנחנו מוכנים במקום לקבוע את זה פוזיטיבית בחוק, לבוא ולהכניס סעיף הסמכה שמסמיך את שר האוצר – באישור ועדת הכספים – לקבוע מכירות רעיוניות לפי תקופות ולפי סוגים שמחזיקים בהתאם לצורך, ולחזור לדיון כאן אם נרצה מכירות רעיוניות בהמשך במקרים שנרצה.

טלי ירון-אלדר: מאיפה נולדה המכירה הרעיונית - וזה גם על דעת רשות ניירות ערך – אנחנו מדברים על קרן שבעיקרון היא קרן פטורה.

טלי ירון-אלדר: ברמת הקרן אין חיוב במס למעט ההפרשים מעל 15 אחוזים, אבל בוא נשים לרגע בצד את מה שמעל 15 אחוזים, את הדיבידנד וניירות ערך זרים, אין חיוב ברמת הקרן אלא יש לי חיוב רק שמחזיק על יחידה את היחידה שלו בקרן.

טלי ירון-אלדר: באותו רגע יש תשלום מס בגובה של 15 אחוזים על הרווח הריאלי.

טלי ירון-אלדר: זו השיטה עליה אנחנו מדברים.

טלי ירון-אלדר: אנחנו אמרנו שנוצר מצב שמחזיק יחידה כזאת יכול להחזיק יחידה בקרן פטורה ולא יהיה חייב במכירה כי הוא פטור, מלכ"רים וכן הלאה.

טלי ירון-אלדר: עכשיו אני מדברת על מי שלא פטור, יחידים, גורמים מהסוג הזה.

טלי ירון-אלדר: בעצם נוצר מצב שיש אפשרות ליחיד להחזיק יחידה בקרן נאמנות, ברמת הקרן מוכרים וקונים ניירות ערך, לא מתחייבים במס במכירה והקנייה של ניירות הערך והציוד נדחה ברמת מחזיק היחידה עד למימוש, ואלה יכולות להיות תקופות מאוד ארוכות.

טלי ירון-אלדר: חשבנו שאם משווים את זה ליחידים אחרים שפועלים אפילו באמצעות מנהלי תיקים – כאשר יש לי תיק שמנהל עבורו את הקרן – יהיה נכון לעשות מכירה רעיונית פעם בתקופה.

טלי ירון-אלדר: אנחנו הצענו פעם בשנתיים וזה מה שעבר בפעם הקודמת.

טלי ירון-אלדר: לכן הצענו את מה שהצענו בהשוואה ליחיד.

טלי ירון-אלדר: כשאני מחזיקה ניירות ערך, קונה ומוכרת או אני עושה את זה באמצעות מנהל תיקים עצמאי שהוא לא קרן, בכל מכירה יש חיוב במס ויש קיזוז של הפסדים.

טלי ירון-אלדר: לכן הצענו את מה שהצענו.

טלי ירון-אלדר: משך הזמן הממוצע של אחזקה ביחידות קרן נאמנות להערכתנו הוא שנה וחצי ולכן קבענו את השנתיים.

טלי ירון-אלדר: קרנות הנאמנות רואות במכירה הרעיונית – הבנתי שגם הרשות – איזשהו קושי כי בעצם אתה מוכר ואתה מחייב לשלם מס מכוח רווחי המכירה כאשר במכירה רעיונית כזו צריך להביא כסף מהבית או צריך לממש חלק מהאחזקה ביחידה בלי שאתה מקבל את זה.

טלי ירון-אלדר: לכן הצענו להשאיר סעיף הסמכה וכאשר נרצה, אם נרצה, נביא את זה למכירה רעיונית.

יעקב ליצמן: היו שני דברים שהבטחתי וקיימתי.

יעקב ליצמן: הדבר הראשון הוא לגבי ניירות הערך שביקשו להזמין ולשמוע את אנשי הבורסה ואכן זה קרה, והדבר השני הוא נושא הגמלאים.

יעקב ליצמן: מעבר לכך, אני לא פותח את הדיון בנושאים אחרים.

יעקב ליצמן: אני רוצה לדון בנושא הגמלאים.

יעקב ליצמן: אם יישאר זמן, נחזור לנושא שאתם מעלים.

יורם גבאי: מה שהוסכם, בשונה מההצעה המקורית, כאשר בהצעה המקורית נקבע ניכוי של 5,000 שקלים ליחידה משפחתית.

יורם גבאי: בתיקון שהוסכם בין כל המערכות נקבע שהתיקון יהיה 8,000 שקלים ליחידה משפחתית שבה שני בני הזוג הם בגיל 60 לאישה ו65- לגבר, ו5,000- שקלים – שזה בהצעה המקורית – לגבי יחיד או לגבי זוג שאחד מבני הזוג הוא בגיל פחות מהגיל הפנסיוני.

יורם גבאי: זה לגבי ההסכמות לגבי הגמלאים.

יורם גבאי: בדיון עם הגמלאים – בהשתתפות חבר הכנסת שוחט, נציבות מס הכנסה ואנכי - עלתה ההצעה שייקבע למעשה סף מס גם לגבי הכנסות פנסיוניות, לגבי הכנסות של פנסיונרים לזוג, כאשר סף המס הוא לפי כ5,000- שקלים, שזה סף המס האפקטיבי.

יורם גבאי: למעשה זה אומר שאם יש גמלאי שקיבל היוון ואין לו הכנסות מפנסיה, הוא יוכל ליהנות מכל הסכום של כ5,000- שקלים לחודש לצורך פטור – שהוא אקוויוולנט של זיכוי במקרה הזה – מהכנסות מהון.

יורם גבאי: השינוי בין 5,000 ל8,000- אומר שההכנסה מהפקדה של מאתיים אלף שקלים למעשה תהיה פטורה לגבי גמלאים.

יורם גבאי: הסעיף השני שמתייחס לסף המס הוא כמובן מתייחס לשאלה כמה הכנסות יש לאדם מעבודה והכנסות מהון ופוטר אותו מההכנסות מהון.

יורם גבאי: כאן התקרה יכולה כמובן להיות הרבה יותר גבוהה, מעל מיליון שקלים, אם אין שום הכנסות אחרות.

יורם גבאי: מדובר בנישה הזו של אנשים שלחלוטין אין להם הכנסות פנסיוניות.

יורם גבאי: יש נקודה נוספת כאשר לפנסיונר יש בהצעה המקורית אופציה ללכת להסדר של בעל הכנסה נמוכה במקום להסדר של גמלאי.

יורם גבאי: כאן בעל הכנסה נמוכה מוגדר כמי שהכנסתו החודשית היא 4,000 שקלים מכל המקורות, קרי כולל הכנסות מהון והכנסות מעבודה.

אברהם-בייגה שוחט: ההצעה אמרה שאנחנו רוצים קודם כל להגיע למצב שכל גמלאי, סף המס שלו יהיה 4,700 שקלים שזה סף המס של גמלאי שמקבל פנסיה ומזוכה ב35- אחוזים על התקרה שקיימת עם נקודות הזיכוי, כמובן למעט הנושא של הביטוח הלאומי.

אברהם-בייגה שוחט: אמרנו שאותו אדם שלקח את כל הפנסיה ושם אותה בהשקעה נושאת ריבית, הוא יקבל כמובן פטור יותר גדול ואדם שיש לו פנסיה של 3,000 שקלים ויש לו עוד איזשהו סכום מסוים בחסכון כזה או אחר שנושא ריבית או כל דבר אחר, כמובן שהתוספת של הפטור לגביו תהיה הרבה יותר קטנה כי יש לו גם את נקודות הזיכוי והוא נהנה מהתמונה בצורה אחרת.

אברהם-בייגה שוחט: זו הייתה הנקודה הראשונה ברמה העקרונית.

אברהם-בייגה שוחט: אני חוזר ואומר שזה כמובן לא כולל את הביטוח הלאומי.

אברהם-בייגה שוחט: התעורר ויכוח נוסף לגבי הכנסות משכר-דירה כי נאמר שכל אזרח במדינת ישראל בדירת יחיד או בשתי דירות, עד 7,000 שקלים, זה לא יכול להיות אחרת לגבי הגמלאי וזה צריך להיות מחוץ להכנסה.

סמדר אלחנני: יש כאן שני דברים.

סמדר אלחנני: יש אנשים שלא היו חייבים במס, ולא חשוב באיזה רמה, גם לאנשים שיש להם הכנסות גבוהות מגיע טיפול שווה.

סמדר אלחנני: יש פה עניין שלא קיים במיסוי של קבוצות אחרות וזו התייחסות לתא משפחתי.

סמדר אלחנני: זה דבר שלא קיים לנו בשום מקום אחר.

סמדר אלחנני: כל העניין הוא שיש גמלאים שכל ההכנסה שלהם מפנסיה היא תוצאה של איזשהו היוון של תשלומי פיצויים והם מקבלים ריבית ולפיכך זה מעין תחליף פנסיה.

סמדר אלחנני: יש כאלה שיש להם פנסיה קטנה וכל היתר משלימים את זה.

סמדר אלחנני: צריך לראות סף הכנסה מסוים ולא הגדרה אם יש להם פנסיה או אין להם פנסיה, אלא רמת הכנסות מסוימת מעל גיל מסוים.

סמדר אלחנני: החשיבה צריכה להיות בכיוון הזה.

סמדר אלחנני: יש אנשים שאם הם היו לוקחים את כספי הפיצויים וקונים דירה נוספת, היו להם 7,000 שקלים לחודש פטורים ממס, לכל אחד מהם.

סמדר אלחנני: זאת אומרת, לתא משפחתי, שני קשישים בני 65 שהם יחסית צעירים, 14 אלף שקלים.

סמדר אלחנני: לא צריך לראות כמה מרוויחים מאיזו קרן כי איש אינו יודע כמה הריבית תהיה.

סמדר אלחנני: אני אומרת שתתייחסו להכנסה ולא מאיזה קרן זה בא.

סמדר אלחנני: דבריי הם בעצם אל חברי ועדת הכספים שצריכים לראות את המכתבים שקיבלנו, והכמות היא אדירה.

סמדר אלחנני: בדוח ועדת רבינוביץ כתבתם שהעלות של הפטורים של 5,000 שקלים לשנה, היא מאה מיליון שקלים.

סמדר אלחנני: כל אלף שקלים נוספים של הנחה במס, זה עשרים מיליון שקלים.

סמדר אלחנני: אתם צריכים לעשות כאן חישוב.

סמדר אלחנני: ההחלטה היא כלכלית.

סמדר אלחנני: יש מיליארד שקלים שהחליטו להוציא מתקציב המדינה לרפורמה במס, ולא חשוב שהחליטו גם על עוד חצי מיליארד שיהיה מהעמקת הגבייה.

סמדר אלחנני: אפשר להחליט שמורידים את שיעור המס של המדרגה השנייה מעשרים ל19- אחוזים ואני הצעתי כמה הצעות שלדעתי הן יותר פרוגרסיביות ויותר שוויוניות, ויכולים גם להחליט שבחלק מהמיליארד הזה משתמשים לצורך הקלה על הגמלאים.

שרה: דיברנו כאן על גמלאים שצריכים לחיות אחרי שאין להם מקורות הכנסה חדשים.

שרה: אם לא יבטלו את העניין של התא המשפחתי ולא יתייחסו בכבוד אל שני בני זוג שכל אחד מהם עבד וחסך כל חייו, תהיה לנו כאן תופעה של גירושין.

שרה: אתם בטח זוכרים את התופעה הזו.

שרה: אני אומרת שכל אדם שעובד זכאי קודם כל בלי קשר למקור ההכנסה שלו, הוא זכאי לאותו סכום שלפי חוקי המדינה – עוד לפני הרפורמה – היה פטור.

שרה: זה נקרא שהוא זכאי לנקודות זיכוי ליחיד.

שרה: כאן לא צריך להיות הבדל בין גבר ואישה וזה נותן כ3,000- שקלים לכל אחד.

שרה: מעבר לזה, הוא זכאי לפטור לגמלאי, מה שמביא אותנו למשהו כמו 5,500 שקלים לאחד וזו ההתחלה.

שרה: סמדר דיברה על דירה והיא אמרה דבר נכון.

שרה: אני אומרת שאנשים השקיעו בדרך זו או אחרת, ומה שקורה לדירה, יקרה לכולם עם דירה, אבל תוציאו בבקשה את כל הגמלאים – ובעיני זה רק סמל הסמליות – כי הגמלאים והעניים המרודים שהכנסתם היא אלפיים שקלים לחודש, נמצאים בסעיף אחד.

שרה: אנחנו עבדנו כל החיים בדיוק כדי שכאשר נגיע לגיל של זקנה, אנחנו לא נהיה בין העניים.

שרה: לשם כך עבדנו וחסכנו ולא משנה אם זה היה בפנסיה או בדרך אחרת.

שרה: אני לא מבינה למה לגמלאי לא מגיע מה שמגיע לכל אדם רגיל – מה שמגיע לכל אחד ולא לתא המשפחתי - לפי החוקים הקיימים כאשר יש לו פטור מהכנסה של 5,500 שקלים לחודש.

שרה: קודם כל, ההכנסה הזו לא צריכה להיות ממוסה.

שרה: אני אומרת שמדובר בסכום של כ5,500- שקלים אבל יכול להיות שאני לא מדייקת.

יעקב ליצמן: יש הצעה שיורם דיבר עליה.

יעקב ליצמן: אני אומר שאי-אפשר לומר שלא נותנים כלום ולכן אני רוצה לשמוע כאן דרך באמצעותה נוכל להביא לפשרה.

יעקב ליצמן: אני חושב שגם מס הכנסה צריך לתת משהו וגם אתם צריכים לעשות זאת, כך שנוכל להגיע לדרך הפשרה.

יעקב ליצמן: אני רוצה לעזור לגמלאים, אבל תנו לי משהו להיאחז בו כדי שאוכל להתפשר.

שרה: כל גמלאי זכאי לפחות למה שכל אזרח במדינה זכאי לפני המס ולכן אני אומרת שה5,500- שקלים, לא משנה אם המקור של ההכנסה הזו הוא מפנסיה, מריבית או מדברים אחרים, כי לזה הוא זכאי.

שרה: הוא זכאי לכל אדם בפני עצמו ולא לתא המשפחתי.

שרה: מה שקרה הוא שאתם קבעתם לגמלאים דבר מאוד מיוחד אבל קודם לכן הגמלאים היו פטורים.

אברהם-בייגה שוחט: הטענה היא שבכל מקרה כל גמלאי כשלעצמו, בלי להביא בחשבון הכנסה של הביטוח הלאומי ובלי להביא בחשבון הכנסה מענייניו שכל אזרחי מדינת ישראל פטורים ממנה כמו שכר-דירה, כל אחד יוכל לקבל זיכוי נוסף – ואני לא נכנס לטכניקה – שילך לחשבון החסכון שלו בבנק מסוים ויאמרו שלאיש הזה יש 3,000 או 4,000 שקלים זיכוי.

אברהם-בייגה שוחט: הרציו אומר שכמו שיש למישהו שהוא בקרן פנסיה אל מול אחד שמשך את הכספים מקרן פנסיה והפקיד אותם בתוכנית חסכון, ההוא מקבל את ה35- אחוזים מס עד לגובה מסוים שמביא אותו לסף מס של 5,000 שקלים, ואילו לשני אין את זה.

אברהם-בייגה שוחט: בין שני הקצוות האלה, באמצע יש מישהו שיש לו פנסיה של אלפיים שקלים ועוד סכום מסוים של כסף.

אברהם-בייגה שוחט: אני אמרתי עוד משהו נוסף שהוא מעבר לעניין הזה.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא נכנס למספרים והם יאמרו את המספרים שהם רוצים.

אברהם-בייגה שוחט: הם מדברים על גמלאי שיש לו פנסיה והוא לא נהנה משום דבר כי הפנסיה שלו היא 6,000 או 5,500 שקלים, כך שממילא הוא לא היה משלם מס.

אברהם-בייגה שוחט: היום הוא לא מקבל השלמה כי מצבו כלפי שלטונות המס לא השתנה.

אברהם-בייגה שוחט: הם אומרים שגם גמלאי כזה, אם יש לו מיליון שקלים חסכון, צריך לקבל זיכוי כי הוא גמלאי.

שרה: הטענה הראשונה נשמעה והיא הייתה שכל גמלאי הוא איש באופן עצמאי ושהוא צריך לקבל את הפטורים שלו באופן עצמאי, בתור גמלאי, בלי קשר למקור ההכנסה שלו, בין אם המקור הזה מפנסיה או ממקור אחר.

שרה: אם הוא עכשיו נכנס למס, אם היו לו לפני כן חסכונות, הוא לא היה ממוסה.

שרה: יש לו נקודות זיכוי כמו לכל אזרח במדינה שזכאי לנקודות זיכוי.

שרה: מי שלפני כן היו לו חסכונות, בכלל לא היה במס והוא לא שילם כלום.

שרה: אם פתאום ממסים לו את החסכונות, מגיעות לו נקודות זיכוי כמו לכל אזרח, והנקודות מגיעות לאיש ולאישה.

שרה: אחרי כן מגיע לגמלאים פטור של 35 אחוזים.

שרה: כך הגענו ל5,500- שקלים.

טלי ירון-אלדר: לפי הטיעונים שלך אנחנו צריכים לומר שניקח את הכסף הזה, נצרף אותו להכנסה, ונהפוך אותו לקצבה, ומה שעולה על הסכום של ה35- אחוזים, זה שיעורי מס רגילים.

שרה: לוקחים הרבה מאוד, כי אדם שצריך לשלם לבית אבות סכום של 8,000 שקלים לחודש לאדם אחד בלבד, ואם פתאום לקחו לו אלף שקלים לחודש, הוא יעוף מבית האבות.

שרה: אני אומרת שצריך קודם כל לתת לכולם פטור, כך שלכל אחד מבני הזוג יהיה 5,500 שקלים ולא משנה אם עבדו או לא עבדו.

שרה: אחרי כן אני אומר שבגלל זה שיורדים עליהם בבת אחת, צריך לתת להם גם אפשרות שיהיה להם פטור מהכנסה.

שרה: אני אומרת שצריך לחלק גם את יתר ההכנסה כי אלה הם חוקי המדינה כאשר גם חסכונות שייכים לשני בני זוג והם שייכים בצורה שווה.

שרה: כשאחד מהם הולך לעולמו, לא החסכון של שניהם הולך אלא קודם כל חצי נשאר שייך לבן הזוג שנותר בחיים.

שרה: גם את החסכונות האחרים צריך לחלק בצורה שווה בין שני בני הזוג ולא לייחס אותם לאחד בלבד.

שרה: אני אומרת שעל חסכון שיש למישהו בסכום של מיליון שקלים, הפירות שלו יהיו פטורים.

2200: בייגה העיר קודם הערה מאוד נכונה.

2200: כאן נוצר מצב כשלמעשה התוצאה תהיה שמי שיממן את הרפורמה יהיו הגמלאים.

2200: חושבים שלגמלאים אין כוח פוליטי ומאחר שמספרם גדול, אפשר להיכנס לכיסים שלהם.

2200: זה מתחיל להגיע לנקודה בלתי אפשרית, אחרי מה שקרה בביטוח הלאומי.

2200: כל יום יש גזרה אחרת.

2200: אני לא יודע אם מישהו מכם ניסה להכניס את הוריו לבית אבות.

2200: כשאומרים שצריך לשלם 8,000 שקלים, זה הסכום המינימלי כי היום התשלום בבית אבות הוא בדרך כלל 12 אלף שקלים והשאלה מהיכן אותו גמלאי יממן את הסכום הזה.

2200: כאן הכניסו את הגמלאים לכל הסיפור הזה מבלי שהם נוגעים לעניין כי הם לא היו מטרת הרפורמה והם לא שכבת ביניים שצריך לנתק להם משהו כדי לשפר את המס.

2200: בהזדמנות חגיגית זו שהחליטו להכניס רפורמה, חיפשו שלל, חיפשו מי ישלם את הרפורמה, ואז מצאו את הגמלאים והחליטו שהם ישלמו.

2200: אני אומר שיש בזה גישה נוראה.

2200: אמרתי ליאיר רבינוביץ – והופענו בפניהם והסברנו להם - שהם נהגו בגמלאים באכזריות.

2200: לכן אני מבקש מאוד מהוועדה שהגישה לנושא הזה תהיה שונה ושהיא תהיה החל ב-והדרת פני זקן, דרך ככלות כוחי אל תעזבני.

2200: תחזרו חזרה אל אותם ערכים שפעם האמנו בהם ושכל זה עכשיו לא קיים.

2200: הסביר לי פעם מישהו מבכירי האוצר שהם חישבו שנחיה עד גיל 65 וזה לא כך.

2200: לכן אני אומר שהמספרים שהועלו כאן הם המינימום מבחינתנו ואנחנו מקווים שמחר יהיו הסתייגויות ברוח זו.

2200: לו האוצר היה בא ואומר שהוא מציע הצעה איקס, זה משהו אחר, אבל האוצר עוד לא אמר היום מילה ולא התקדם לקראת.

2200: האוצר לא מוכן ללכת על אגורה אחת נוספת.

2200: אולי באופן קוסמטי הוא יסכים מ140- אלף להגיע למאתיים אלף, וזה בערך מה שמשתקף.

2200: האוצר יושב כאן ולא הציע שום דבר קונסטרוקטיבי ואותנו לוחצים שנוריד ונוריד.

2200: לכן אני אומר שלו הייתי שומע מהאוצר מגמה שהולכת לקראת, היינו שוקלים, הייתי בא לחברים ואומר שאמנם סיכמנו על עמדות מסוימות, אבל האוצר מציע משהו.

2200: האוצר לא מציע כלום כי הוא כל הזמן נגד.

2200: ההצעות שלנו הן כפי שהצענו ואני מאוד מקווה שחברי הוועדה ייתנו יד על-מנת שהגמלאים לא ייפלו מחר למעמסה.

2200: אנחנו לא רוצים שיהפכו אותנו לעניים, לאנשים שלא יוכלו להתקיים והמדינה תצטרך לדאוג להם.

2200: הגמלאים כל חייהם עבדו ולא צריך להפוך אותם לבעלי הון.

2200: מי שחסך לעבודה כל חייו, נמנע מנסיעה לחו"ל, חסך פרוטה לפרוטה – עכשיו כולם בעלי הון.

2200: הם לא בעלי הון.

2200: יש איזשהו מינימום מסוים שאנחנו מדברים עליו, ומעבר לזה, הם כמו כל האזרחים.

שגית אפיק: בסעיף 122 לפקודה –

הנוסח הקודם: "האמור בסעיף קטן (א) יחול רק אם התקיימו כל אלה: לא הייתה ליחיד בשל חודש השכרה כלשהו בשנת המס הכנסה מדמי שכירות בסכום העולה על 6,900 שקלים חדשים.

הנוסח הקודם: לעניין זה יראו כהכנסת היחיד גם את הכנסותיו מדמי שכירות של בן זוגו וילדיו עד גיל 18".

הנוסח עכשיו יהיה: (1) בסעיף קטן (א), במקום "מהשכרת דירה למגורים" יבוא "מהשכרת דירה המשמשת למגורים בישראל".

הנוסח עכשיו יהיה: (2) בסעיף קטן (ב), במקום האמור בפסקה (1) יבוא: (1) הכנסתו של היחיד מדמי השכירות אינה הכנסה מעסק כאמור בסעיף 2(1).

הנוסח עכשיו יהיה: (3) סעיפים קטנים (ד) ו-(ה) – בטלים.

שגית אפיק: סעיפים (ד) ו-(ה) עוסקים בתיאור של הסכום של 6,900 שקלים ובעדכון שלו.

שגית אפיק: מאחר שמבטלים את הסכום, אין צורך בסעיפים האלה.

שגית אפיק: סעיף 50 – הוספת סעיף 122א.

לפקודה יבוא: 122א.

לפקודה יבוא: הכנסה מדמי שכירות מחוץ לישראל.

לפקודה יבוא: (א) יחיד שהייתה לו בשנת המס הכנסה מדמי שכירות מהשכרת מקרקעין מחוץ לישראל, רשאי לשלם עליה מס בשיעור של 15 אחוזים, במקום המס שהוא חייב בו לפי סעיף 121, אם ההכנסה אינה הכנסה מעסק כאמור בסעיף 2(1).

לפקודה יבוא: (ב) יחיד שבחר לשלם מס כאמור בסעיף קטן (א), לא זכאי לנכות הוצאות שהוצאו בייצור ההכנסה מדמי שכירות, למעט פחת, וכן לא זכאי לקיזוז, לזיכוי או לפטור מההכנסה מדמי השכירות או מהמס החל עליה, לרבות זיכוי כאמור בחלק י', פרק שלישי.

לפקודה יבוא: (ג) לעניין סעיף זה, מקרקעין – לרבות חלק מהם.

שגית אפיק: (א) שר האוצר רשאי להורות על החזרת מס, כולו או מקצתו, לאדם שאינו תושב ישראל אם סכום המס שאותו אדם שילם בישראל עולה על הסכום שהותר לו בגלל תשלום זה בארץ מושבו הקבוע, כזיכוי מן המס שחל באותה ארץ על הכנסתו שהושגה או שנבעה בישראל.

בסופו יבוא: גם אם הסכום לא הוכר לו או לא ניתן לו כזיכוי בארץ מושבו בשל הוראות קיזוז הפסדים באותה מדינה.

בסופו יבוא: סעיף 74 – הוספת סעיף 244א.

לפקודה יבוא: 244א.

לפקודה יבוא: סמכות מיוחדת.

לפקודה יבוא: שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע לעניין סעיפים 5, 29, 64א1, 68א, 75ב, 85א, 91, 92, 100א, חלק ה3, חלק י', פרק שלישי, תנאים ותיאומים נדרשים.

345 יבוא: (א) הקצאת מניות.

345 יבוא: בסעיף זה – "חייב בתשלום בעד עצמו" – מי שחייב בתשלומי דמי ביטוח לפי הוראות סעיף 342(א).

345 יבוא: "מועד חיוב" – המועד שנקבע לחיוב במס לפי הוראות סעיף 102 לפקודת מס הכנסה.

345 יבוא: (ב) הכנסה לפי סעיף 102 לפקודת מס הכנסה של עובד או של חייב בתשלום בעד עצמו, יראו אותה כהכנסתו של העובד או כהכנסתו של החייב בתשלום בעד עצמו לפי העניין.

345 יבוא: במועד החיוב במס, שנקבע לפי הוראות סעיף 102 לפקודת מס הכנסה, ולעניין הוראות סעיף 342(א) יהיה מעבידו של העובד מי שהיה מעבידו בעת ההקצאה כמשמעותה בסעיף 102 לפקודת מס הכנסה.

345 יבוא: (ג) לעניין הוראות סעיף 344(א) יתווסף להכנסתו החודשית של העובד החלק ה12- של ההכנסה שלפי הוראות סעיף קטן (ב) יש לראותה כהכנסתו של העובד בעד כל אחד מהחודשים שבשנת המס שבה חל מועד החיוב.

שגית אפיק: בתקופה של מיום 1 בינואר 2003 ועד יום 31 בדצמבר 2003 (להלן – תקופת הוראת השעה), בסעיף 345(א) לחוק הביטוח הלאומי כנוסחו בסעיף 85 לחוק זה, בסופו יבוא: (ה) לעניין דמי ביטוח המשתלמים לפי הוראות סעיף זה בעד תקופת הוראת השעה, לא יבוא בחשבון סכום ההכנסה של המבוטח העולה על סכום השווה לחמש פעמים השכר הממוצע בעד כל אחד מהחודשים בתקופת הוראת השעה לגבי עובד, ולגבי החייב בתשלום בעד עצמו, הסכום האמור כשהוא מוכפל ב12- בעד תקופת הוראת השעה.

טלי ירון-אלדר: ההגדרה של מקורות ההכנסה לצורך מה שחייב לביטוח לאומי לא נמצאת בפקודת מס הכנסה אלא בחוק הביטוח הלאומי.

טלי ירון-אלדר: הדבר היחיד שעשינו כאן זה אם אתה רוצה לחייב בביטוח לאומי על אופציות, את אותו חלק שנרצה לחייב אותו בביטוח לאומי, תגביל במסגרת התקרה.

טלי ירון-אלדר: אתה לא יכול מעבר לתקרה אלא אתה יכול לקבוע את זה רק במסגרת התקרה.

טלי ירון-אלדר: לא אמרנו לו איך תחלק ועל מה תחייב בביטוח לאומי.

טלי ירון-אלדר: מחר יכול לבוא ביטוח לאומי ועל המסלול ההוני לומר שנכון שקראתם לזה מסלול הוני לצורך פקודת מס הכנסה, אבל לדעתי חלק הוא שכר עבודה, אני קובע בחוק שאני ממסה בביטוח לאומי על שכר העבודה.

טלי ירון-אלדר: עדיין הוא יכול לעשות את זה אבל הוא יהיה מוגבל בתקרה.

טלי ירון-אלדר: הם עצמם לא יודעים במה הם רוצים לחייב.

אוסקר: אני מדבר על קופת גמל ועל קרן השתלמות, כשבשני האפיקים האלה יש בעיה.

אוסקר: היום לפי החוק אם אתה מפקיד מעל לתקרה המוכרת, הסכום שמעל התקרה המוכרת חייב במס.

אוסקר: הבעיה היא שהעצמאי לא יודע מהי הכנסתו.

אוסקר: צריך לומר שאם הוא ישלם מעל לסכום שמוכר בניכוי עד עשרים אחוזים, הסכום הזה יועבר לשנה הבאה ויינתן כניכוי בשנה הבאה.

אוסקר: אז תמיד אנחנו נשארים עם הפטור עד לתקרה המותאמת.

אוסקר: זה התיקון שצריך לעשות.

יעקב ליצמן: לגבי הגמלאים.

טלי ירון-אלדר: אני מציעה שנעשה את הדבר הבא.

טלי ירון-אלדר: יש היום ניכוי של 5,000 שקלים לגבי יחיד והמשמעות של ה5,000- שקלים היא שמי שאין לו הכנסות מקצבה או אין לו הכנסות ממקורות אחרים יכול לנצל את נקודות הזיכוי כנגד הפיקדון וליהנות מסכומים הרבה יותר גבוהים.

טלי ירון-אלדר: היה לי חישוב נפרד כאשר הגמלאים נהנו בשנות עבודתם ממקורות הכנסה שהיו לגביהם חישוב נפרד.

טלי ירון-אלדר: אני חשבתי שצריך לדבר על לפחות עשר שנים לפני הפרישה, אם הייתה להם הכנסה מחישוב נפרד, ואז נאפשר להם לגבי הכנסה חישוב נפרד גם על ההכנסות האלה.

טלי ירון-אלדר: נאפשר לכל אחד ניכוי של 4,000 שקלים, במקום לשניהם ביחד את ה8,000- שקלים.

טלי ירון-אלדר: התוצאה המשמעותית של מה שאמרתי היא שהם יכולים ליהנות מנקודות הזיכוי כל אחד של עצמו.

טלי ירון-אלדר: בזה אנחנו בעצם מתחשבים בזה שמקורות ההכנסה שלהם היו נפרדים.

יעקב ליצמן: נשאר לנו עוד נושא הבנקים.

אברהם-בייגה שוחט: אני חשבתי שבעקבות מה שהם אמרו צריך לשבת אתם ולבוא עם איזשהו מסמך חתום על-ידם שאומר מה כן ומה לא, אבל את זה לא עשיתם.

אברהם-בייגה שוחט: עכשיו אתם מביאים את זה להצבעה ואנחנו לא יודעים מה קורה.

אברהם-בייגה שוחט: אם אני צריך להסתמך על מה ששמעתי כאן מהבנקים, אם אני בן-אדם אחראי, אסור לי להצביע בעד ואני לא רוצה להצביע בעד.

יורם גבאי: יש שתי ורסיות.

יורם גבאי: אם לגמלאי יש חשבון, הוא מרכז שם את הכסף שלו עד התקרה או מעל התקרה והוא מקבל למעשה פטור על החשבון וזה אפשרי.

יורם גבאי: אם לא, הם יהיו לדעתי חייבים לנכות כאשר הבנקים ינכו במקור כי לגבי כל אזרח, ואז הגמלאי יקבל החזר בתחילת שנה הבאה.

טלי ירון-אלדר: הם ביקשו – ועל זה הסכמתי אתם כבר מראש – שאם הם ייתנו לי מספר חשבון ביחד עם תעודות הזהות שמלוות את החשבון, אנחנו לא נדרוש מהם שיהיה זיהוי מוחלט של הסכומים בחשבון לתעודות הזהות.

טלי ירון-אלדר: נניח יש חשבון משותף של שלושה אנשים, הם ייתנו לי מספר חשבון ושלושה בעלי תעודות זהות, וכדי שאנחנו נוכל לייחס לכל בעל תעודת זהות את הניכוי במקור, נצטרך במסגרת תקנות הניכוי במקור לקבוע הוראה מפורשת שהניכוי במקור הזה ילך לבעלי תעודת הזהות שהם ייתנו לי בחלקים שווים.

טלי ירון-אלדר: זו הוראה שנצטרך לקבוע במסגרת הוראות הניכוי במקור.

טלי ירון-אלדר: הבטחנו להם שלא נדרוש מהם לתת לי התייחסות - כאשר הבעיה היא בחשבונות משותפים – של איזה חלק מהחשבון שייך לאותו בעל חשבון.

טלי ירון-אלדר: ברגע שאמרנו להם את זה, זה פתר להם את הבעיה, ואני מדברת על 2003.

טלי ירון-אלדר: לגבי 2004.

טלי ירון-אלדר: אנחנו צריכים לשבת ולאפיין שם הרבה מאוד דברים כי יש הרבה מאוד שאלות.

טלי ירון-אלדר: אני בטח לא יכולה לומר היום במאה אחוזים שזה ישים ואין לומר זאת, אבל זה נותן לנו שנה וחצי כדי לשבת ולתת את כל הפתרונות לכל מה שאנחנו צריכים.

טלי ירון-אלדר: מה שאמרתי עכשיו ישים ל2003-.

מיכאל קליינר: אתם דיברתם על רפורמה כאשר הבסיס של הרפורמה הוא מיסוי על רווחי הון כדי להוריד מיסוי על עבודה.

מיכאל קליינר: הגשתם רפורמה.

מיכאל קליינר: המיסוי על רווחי הון נכנס לתוקפו מהר והפחתת המיסוי על עבודה בשנת 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, ו2008-.

מיכאל קליינר: אני לא בא בטענות.

מיכאל קליינר: אני מבין את ההגיון הכלכלי.

מיכאל קליינר: כלומר, מכניסים עוד שיקולים אבל אומרים שהיות שאנחנו רוצים שפעם זה יקרה, אנחנו מחוקקים עכשיו, אין לנו כסף, השלב הסופי ייכנס לפועל ב2008- ומצפים שהציבור יקבל את זה וזה בסדר.

מיכאל קליינר: אתם באים ואומרים שאתם עושים מהפכה, מיסוי על בורסה.

מיכאל קליינר: אנחנו קובעים עיקרון שהרבה מאוד שנים היה צריך לקבוע אותו, לא הצליחו, ואנחנו קובעים אותו, אבל העיקרון הזה ייכנס לתוקף ב2004- כי צריך להיערך.

מיכאל קליינר: עכשיו עשיתם איזה שלב ביניים ב2003- שבעיקרון הוא סביר.

מיכאל קליינר: כל עניין הבורסה עומד על חבל דק ואתה רוצה להחיות אותה.

מיכאל קליינר: מה שאני אמרתי נכון לגבי מי שישב כאן, הבין, קלט, שמע ויודע בדיוק מה קורה.

מיכאל קליינר: כל האנשים שמסתובבים בבורסה וליד הבורסה אומרים שהעניין הזה הוא חמור מאוד.

מיכאל קליינר: אני אומר שיכול להיות שהם טועים.

מיכאל קליינר: יש תמיד פחד מהחידוש והם מציירים שדים על הקיר ואחרי כן הם לא כל כך נוראים, אבל אחרי כן אני שואל אולי הם צודקים.

מיכאל קליינר: אז אני הולך לכיוון השני ואני אומר מה אני מפסיד אם אני מוותר על האחוז הזה.

מיכאל קליינר: הרי לא גביתי מס עד היום, קבעתי היום בחוק את העיקרון שמקובל על כולם שב2004- מתחיל מיסוי 15 אחוזים ועשרה אחוזים, ועכשיו אני אומר שכמו שהמס על העבודה לא נכנס מיד לתוקף, גם המס הזה לא ייכנס בכיוון ההפוך מיד לתוקף.

מיכאל קליינר: אז אני אומר שנמצא איזו פשרה שגם הבורסה תוכל לחיות אתה ולא תפחד ממנה וגם העיקרון הזה שמשלמים איזשהו מס בכל-זאת נכנס כדי שבכל-זאת לא יהיה היעדר תמריץ של מישהו כן להגיש את הדוחות קודם.

מיכאל קליינר: לכן אני אומר שאם אפשר להגיע לקונצנזוס על המדרגה הזאת של רבע אחוז, אני חושב שגם הכנסנו את הרגל בדלת, גם ההפסד למשק הוא קטן והסיכוי שהבורסה תיהנה מזה הוא גדול.

מיכאל קליינר: אני חושב שעל זה יש היום קונצנזוס רחב.

יאיר רבינוביץ: להערכתנו אפשר להגיע בדוחק בתחילת 2003 למיסוי על רווחים ריאלים בבורסה.

יאיר רבינוביץ: זה בדוחק, ומי שיטען שלא הספיק, יהיה צודק.

יאיר רבינוביץ: זאת אומרת, לא נוכל להגיד למישהו שטוען שהמערכת שלו מוכנה להגיד שהוא לא צודק.

יאיר רבינוביץ: אבל ברגע שעושים התאמה של אחוז אחד שמצד אחד הוא לא גבוה מדי ומצד שני הוא לא נמוך מאוד, על-ידי זה יצרת תמריץ כן להתכונן לאפשרות.

יאיר רבינוביץ: אם הוא לא יוכל, הוא יגיע לסוף 2003 בלי שום תוכנה והוא יבוא ויאמר לך שהוא לא הספיק.

יאיר רבינוביץ: הסיכוי היחיד שזה יעבוד זה שיהיה מס.

יאיר רבינוביץ: לא הלכנו על מס דרמטי, לא באנו ואמרנו חמישה אחוזים כמו בחו"ל אלא באנו ואמרנו אחוז אחד.

יאיר רבינוביץ: ברגע שאמרנו אחוז אחד, מדברים על רבע.

יאיר רבינוביץ: היינו צריכים להגיד שני אחוזים לעומת חמישה אחוזים של חו"ל והיינו מתפשרים כאן על אחוז אחד.

מיקי צבייר: מחיר מקורי זה שלושה ימים אחרונים ממוצע או המחיר של העסקה אותו יודעים.

מיקי צבייר: אין כאן שום המצאה אלא יודעים אותו במדויק.

מיקי צבייר: קרנות הנאמנות.

מיקי צבייר: לפי מה שאומר יאיר רבינוביץ, קרנות הנאמנות הן הפילים הגדולים בשוק ההון.

מיקי צבייר: לא מדויק, אבל בתחום הפרטי זה כמעט נכון.

מיקי צבייר: לא קופות גמל, לא חברות ביטוח, לא קופות פנסיה, לא בנקים וכולי.

מיקי צבייר: בקרנות נאמנות לא תהיה ברירה אלא שהמערכת תהיה מוכנה ב1- בינואר 2003 כי אם אנחנו ננכה במקור ויהיה עודף גבייה, צריכים להחזיר את זה לסוף השנה, ולמי?

מיקי צבייר: קליינר היה בתחילת השנה ויצא, וטלי נכנסה בסוף השנה והיא תקבל.

מיקי צבייר: אין בזה הגיון וזה לא יכול לעמוד בשום מבחן בקרנות הנאמנות.

מיקי צבייר: נהיה מוכנים וצריכים להיות מוכנים כי לנו אין נישומים, אין גמלאים, אין זקנים ואין היסטוריה.

מיקי צבייר: לפי דעתי בקטע הזה קרנות הנאמנות יוכלו לעמוד בעניין הזה כי אצלן המורכבות היא עשירית מאשר קיימת אצל הבנקים.

מיקי צבייר: אחת הבעיות הגדולות של הבנקים שלא אמרו לכם, ואני אגיד לכם, זו ההיסטוריה.

מיקי צבייר: זה ניפוח עצום של מערכת המידע של הבנקים.

מיקי צבייר: כאן צריך למצוא פתרון להעברת האינפורמציה ללקוח, כי כאשר הוא הולך עם זה להתחשבן אצלכם, הוא בין כה וכה יגיש דוח.

מיקי צבייר: בנושא של החשבון, כדאי לחשוב על זה.

מיקי צבייר: אני הייתי מעורב בפרוייקט בבנק לאומי – לעשות מספר לקוח - והוא לקח בסביבות שמונה שנים.

מיקי צבייר: הלקוח הוא לא לקוח שאתם חושבים אלא מיקי צבייר והבן שלו הוא לקוח אחד, מיקי צבייר ואימא שלו הוא לקוח שני, ומיקי צבייר לבד הוא לקוח שלישי.

מיקי צבייר: בקטע הזה של קרנות הנאמנות אנחנו צריכים להיות במצב, שלא מעוגן כרגע בתקנות או בחוק, לפיו נקבל פטור מניכוי במקור כבר בתחילת הדרך.

יעקב ליצמן: אנשי הביטוח הלאומי, אני מקדם אתכם בברכה.

יעקב ליצמן: אני מבקש שתצאו מהחדר יחד עם אנשי מס הכנסה כדי להגיע לסיכום ולאחר מכן תחזרו לכאן.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לדיון בחברות השקופות.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה להציע הצעה שלדעתי תקל על התחושה.

אברהם-בייגה שוחט: בניגוד למה שחשבתי להציע קודם להוציא את הפרק הזה בכלל ולבטל אותו, אני רוצה שיפצלו אותו מהחוק.

אברהם-בייגה שוחט: הפיצול מהחוק משאיר אותו בידי הוועדה ובעצם מתי שרוצים אפשר לחזור ולדון בו.

אברהם-בייגה שוחט: אם נציבות מס הכנסה יחד עם משרד המשפטים יעשו עוד סיבוב ויחשבו עוד פעם איפה נקודות החולשה ואיפה הנקודות הטובות, זה אומר לקחת את הנושא ששנוי במחלוקת ולדון בו.

אברהם-בייגה שוחט: אני אומר זאת למרות שאני שומע שנעשו כל מיני פשרות ואולי הפשרות לא טובות, אולי הן יותר מדי ואולי פחות מדי.

אברהם-בייגה שוחט: כל הנושא הזה יפוצל, יאושר במליאת הכנסת, ישכב בוועדה ומתי שנרצה, נחדש את הדיון.

אברהם-בייגה שוחט: זה לא יצטרך לבוא לקריאה ראשונה כי זה יעבור קריאה ראשונה.

אברהם-בייגה שוחט: לפי דעתי זה הפתרון הכי נקי והכי נכון אחרי כל מה שהיה מסביב.

אברהם-בייגה שוחט: לכן אני לא אומר מילה על המהות אבל אני אומר לך שלפי דעתי זה מה שאנחנו כחברי כנסת צריכים לדרוש.

אברהם-בייגה שוחט: לא צריך לתת לעסק הזה להיות בטלטלה הזו בין הגורמים השונים.

יעקב ליצמן: בצורה כזו עשינו שני דברים.

יעקב ליצמן: לא השארנו את הסעיף הזה בחוץ אבל מצד שני הסעיף לא נכנס לתוקף וחייבים להגיע לוועדת הכספים ואז אנחנו בוועדה נצטרך שוב לדון בנושא.

טלי ירון-אלדר: במסגרת ההצעות עלו כל מיני בעיות של תכנונים ושימוש לרעה בעיקר על-ידי תושבי חוץ, ולא רק תושבי חוץ.

טלי ירון-אלדר: במסגרת הדיונים, שר האוצר הנחה אותנו להגיע להסכם ולא לכלול את זה בחוק, ויש שם החלטה שלמה שמפרטת מגבלות כאשר שר האוצר יאמר את התנאים שהוא יקבע, מגבלות ותנאים נוספים.

טלי ירון-אלדר: יש רשימה של דברים שהם שינויים ופרטים יותר קטנים שצריך לכלול במסגרת התיקון של ההצעה, ואז אפשר לדון בזה.

טלי ירון-אלדר: יש מגבלות נוספות שיכול להיות שיעלו בהמשך.

טלי ירון-אלדר: זו המסגרת הכללית של הדיון.

דוידה לחמן-מסר: בנוסף לזה יש את ה-LLC שזה גם סוג של התאגדות.

דוידה לחמן-מסר: הנושא של החברה השקופה עלה כאן כמשהו שהוא בעצם יצור ביניים, בין ה-LLC לבין לבין האס-קורפוריישן האמריקאי.

דוידה לחמן-מסר: זה לא ה-אס-קורפוריישן האמריקאי, כי ב-אס-קורפוריישן האמריקאי יש הרבה מגבלות, וזה לא ה-LLC כי ב-LLC יש מגבלות אחרות אלא זה איזשהו יצור חדש שהוא יצור ישראלי שמרבית המגבלות שלו ייקבעו בתקנות שהן טעונות אישור.

דוידה לחמן-מסר: היו בינינו ויכוחים כאשר בוועדת רבינוביץ התווכחנו על חלק מהדברים ובוועדת שרים לחקיקה העלינו חלק מהבעיות שלנו והן התקבלו על-ידי הוועדה.

דוידה לחמן-מסר: אז היו מצבים שחלק מהתיקונים שאנחנו ביקשנו להכניס בוועדת שרים לחקיקה, לאחר מכן חלק תוקנו לאחר שהוגש הנוסח הכחול לכנסת וחלק התווספו לאחר שהוגש הנוסח הכחול לכנסת.

דוידה לחמן-מסר: נכון לרגע זה הגענו – אנחנו, הפקידים המקצועיים, ואתם כמובן תחליטו מה שנראה לכם – למסכת של הבנות מקצועיות בעניין הפרק הזה.

דוידה לחמן-מסר: מותר לשנות את הנוסח הכחול כשאומרים שאנחנו מבקשים לשנות אותו אבל לא כאשר משנים אותו דה-פקטו.

טלי ירון-אלדר: במסגרת הדיונים עלתה אפשרות שתושבי חוץ יהיו בעלי מניות בחברה שקופה כשהיה ברור – וגם היום ברור – שפעילות של חברה שקופה יכולה להיות פעילות בחו"ל, כמו חברה תושבת ישראל שיכולה להיות לה פעילות בחו"ל.

טלי ירון-אלדר: החשש שהועלה על-ידי משרד המשפטים בנדון היה שאם יש בעלי מניות שהם חברות תושבות חוץ והפעילות יכולה להיות פעילות בחו"ל, נוצר מצב שבו אין מיסוי בישראל וגם לא צריך להיות מיסוי בישראל, אבל התוצאה היא שגם במבנה כזה יכול להיווצר מצב שלא יהיה מיסוי בחו"ל.

טלי ירון-אלדר: זאת אומרת, זה מאפשר דרך שלא יהיה מיסוי לא בארץ ולא בחו"ל.

טלי ירון-אלדר: החשש הזה הוא לא פחות מס בישראל אלא החשש הזה הוא איך ישראל תוצג בקהילה הבינלאומית ולכן הוא ירד מכל המסגרת הזו של החברות השקופות, בעלי מניות תושבי חוץ וחברה תושבת חוץ.

דוידה לחמן-מסר: אתן לך דוגמה.

דוידה לחמן-מסר: יום אחד היית חברה שקופה אבל אחר-כך אתה אומר שלא כדאי לך ואתה רוצה להיות חברה רגילה.

דוידה לחמן-מסר: בעיקרון אתה יכול להיות, אבל מה קורה אם אתה עושה איזשהו תרגיל, מפר את התנאים והופך להיות חברה רגילה, דבר בו אתה רוצה.

דוידה לחמן-מסר: השאלה אם אנחנו רוצים שיהיו מעברים כאלה.

דוידה לחמן-מסר: יש כאן כל מיני שאלות שצריך לחשוב עליהן.

יעקב ליצמן: אני מציע שנמשיך בקריאת הצעת החוק.

שגית אפיק: סעיפים 64 ו64-א לפקודה – בטלים.

מקריאה אותו: "חברת מעטים כמשמעותה בסעיף 76 שכל רכושה ועסקיה הם אחזקת בניינים, הכנסתה תיחשב לפי בקשתה כהכנסתם של חברי החברה וחלוקתה של אותה הכנסה לעניין השומה, כולם או מקצתם, תיעשה כפי שיורה הנציב.

מקריאה אותו: הרואה עצמו מקופח על-ידי הוראת הנציב, רשאי לערער עליה לפני בית-המשפט כאמור בסעיפים 153 ו158-".

מקריאה אותו: סעיף 64א, עניינו חברות משפחתיות, וגם הוא בטל.

מקריאה אותו: סעיף 18 – הוספת סימן ה.

סימן ה: 64א1.

סימן ה: חברות שקופות.

סימן ה: (א) בסעיף זה – "בעל מניות" – חבר בחברה שקופה.

סימן ה: "הכנסה חייבת" – לרבות שבח כמשמעותו בחוק מיסוי מקרקעין.

דוידה לחמן-מסר: יש כאן בעיה נוספת שהעלה רשם האגודות.

טלי ירון-אלדר: באו המשלחות השיתופיות וביקשו שנאשר גם להן להיות חברה שקופה.

טלי ירון-אלדר: למשל קיבוץ שמחר ירצה להתאגד בצורה של חברה שקופה, אני לא יודעת אם זה ריאלי או רציני, אבל זה יכול להיות.

שגית אפיק: "חברה שקופה" – חברה תושבת ישראל שהתקיימו בה כל אלה: (1) היא אינה חברה ציבורית כהגדרתה בסעיף 1 לחוק החברות, ולא ניתן לפי תקנונה לשנות את סיווגה לחברה ציבורית.

שגית אפיק: (2) מספר בעלי מניותיה אינו עולה על חמישים או על מספר גבוה יותר, אם אישר זאת הנציב, בתנאים שקבע.

שגית אפיק: ולעניין זה יראו בני זוג וילדיהם, יורשים של בעל מניות, או רוכשים מבעל מניות במכירה שלא מרצון, כבעל מניות אחד.

שגית אפיק: (3) מרבית בעלי מניותיה והזכאים למרבית רווחיה הם תושבי ישראל.

שגית אפיק: (4) מניותיה הן מאותו סוג, למעט מניות המקנות זכויות הצבעה, ואין לבעלי המניות אפשרות לשנות את הזכויות המוקנות מכוח המניות, למעט שינוי בזכויות ההצבעה.

שגית אפיק: (6) זכותו של בל מניות לרווחים זהה לזכותו לנכסי החברה בעת פירוקה.

שגית אפיק: (7) החברה אינה מוסד כספי, כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף.

שגית אפיק: (8) אף אחד מבעלי מניותיה של החברה השקופה אינו חברה שקופה.

שגית אפיק: (9) החברה ביקשה להיחשב כחברה שקופה בהודעה שעליה חתמו כל בעלי מניותיה, שנמסרה לפקיד השומה בתוך ששים ימים מיום התאגדותה.

שגית אפיק: "נציג" – נציג כאמור בסעיף 68ב, אשר מונה על-ידי בעל מניות תושב חוץ.

שגית אפיק: "שנות ההטבה" – שנות המס שבהן הייתה החברה חברה שקופה.

טלי ירון-אלדר: לכן, אם אנחנו לא רוצים להגביל את סוג הפעילות של החברה הזו ואנחנו לא רוצים לעשות מגבלה של יותר מחמישים אחוזים על הכניסה של תושבי החוץ, נוצר מצב שאנחנו חוזרים לאותה שאלה שהעלתה דידי.

טלי ירון-אלדר: ראינו שאנחנו מכניסים מגבלות שאי-אפשר לחיות אתן, כמו למשל עיקר בעלי המניות הם תושבי ישראל וכל הפעילות בישראל, והן על הכנסות פסיביות למשל, אז חלות כל מיני מגבלות.

טלי ירון-אלדר: או מגבלות שאנחנו לא רוצים על הפעילות של החברה.

טלי ירון-אלדר: או שאנחנו אומרים שזה רק לתושבי ישראל.

מיכאל קליינר: אני אומר לך מה הבעיה שלי ואני רוצה שנהיה ערים לזה.

מיכאל קליינר: אנחנו מכירים את הוועדה הזאת, ויודעים שבאים אנשים, באים יותר חברי כנסת, כאשר פתאום בא חוק חדש שמדבר על זה שמאפשרים מקלט למס, הטבות לחו"ל וכולי.

מיכאל קליינר: אני כבר ראיתי כאן ישיבות שפתאום בא חבר כנסת, היום הוא שר המשפטים, עם קריזה לקחת איזה זכות מתושבי חו"ל, כאלה שהם בעלי דירות כאן.

מיכאל קליינר: הוא שאל מה פתאום שהם יקבלו כמו ישראלים ורץ לוועדת הכנסת והעביר משהו שפגע קצת במשקיעי חוץ בארץ.

מיכאל קליינר: היה כאן משהו נגד משקיעי חוץ שחבר הכנסת בתוארו אז העביר את זה בוועדה.

מיכאל קליינר: הוא רץ לוועדת הכנסת והעביר את זה.

מיכאל קליינר: מחר יבואו עם חוק חדש, אחרי שהחוק הזה כבר עבר ופתאום הוא לא יעבור.

מיכאל קליינר: אם זה כך, אנחנו מגיעים למצב שאנחנו לא עושים את מה שעושות מדינות נורמליות בעולם כדי לעודד השקעות.

מיכאל קליינר: זה מפתה אותו להקשיב לדבריו של בייגה.

מיכאל קליינר: השאלה היא אם אפשר בכל-זאת להגיע לעניין הזה.

דוידה לחמן-מסר: לכן אנחנו מבקשים את פרק הזמן כדי להסדיר את זה.

דוידה לחמן-מסר: עד אז שיצא ילד קטן לדרך ואחריו יבואו האחים הגדולים שלו עם המשקיעים הזרים שלו, בפנים ובחוץ, מימין ומשמאל, אבל לא לעשות את זה חאפ-לאפ.

דוידה לחמן-מסר: עם כל הכבוד, במאמר מוסגר אני רוצה לומר שכאשר כותבים המלצות של ועדה, לא מנסחים חוקים.

דוידה לחמן-מסר: כשמנסחים חוקים רואים שנוצרות הרבה בעיות בניסוח והתפירה היא תפירה מאוד עדינה וחשובה שמא חס וחלילה לא ייווצרו פרצות בחוק שנעשה.

שגית אפיק: "על אף האמור בהגדרה שנות ההטבה בסעיף 64א(1) לפקודה לעניין חברה שקופה שהייתה חברת בית או חברה משפחתית ערב תחילתו של חוק זה, יראו גם את שנות המס שבהן הייתה חברה כאמור כשנות ההטבה".

טלי ירון-אלדר: אני מוכנה שבסיטואציה כזו כשיש בעל מניות תושב חוץ בחברה משפחתית לפני תחילת החוק הזה, יקבלו ממני אישור מיוחד.

טלי ירון-אלדר: יחיד תושב חוץ יקבל אישור.

שגית אפיק: (ב) לצורך חישוב המס, שיעור המס וקיזוז ההפסדים וכן לעניין פטורים ממס, תיחשב הכנסתה החייבת של חברה שקופה, לרבות הכנסתה מדיבידנד או הפסדיה, כהכנסתם או כהפסדיהם של בעלי מניותיה, בהתאם לחלקיהם, בזכויות לרווחים בחברה, ויחולו הוראות אלה: (1) רווחים שחולקו מהכנסתה החייבת של החברה השקופה, לא יראו אותם כהכנסה.

שגית אפיק: (2) על אף האמור בפסקה (1), שילמה החברה השקופה את המס החל על בעלי מניותיה, ולא חייבה אותם בהתאמה, יראו כהכנסה בידי בעלי המניות את החלק מהרווחים שחולקו כאמור בגובה סכום המס ששילמה החברה השקופה בשלהם (בסעיף זה - הרווחים החייבים).

טלי ירון-אלדר: סעיף קטן (2) מתייחס לגבי אותו חלק של המס ששולם על-ידי החברה.

טלי ירון-אלדר: המקדמות כנראה יצטרכו להיקבע ברמה של החברה כי לא נוכל לכלול לכל אחד בבסיס המקדמות שלו את מה שצריך ולקבוע את החיובים.

טלי ירון-אלדר: המקדמות ישולמו ברמה של החברה ויהיה ניכוי במקור שיועבר לבעלי המניות, לפי מה ששולם כמקדמות ברמה של החברה.

טלי ירון-אלדר: זה כדי לא לטפל בכל אחד מהתיקים של בעלי המניות.

טלי ירון-אלדר: אז אתה אומר שהיא תוכל לחלק את מה שהיא הרוויחה ביחד עם המס שהיא שילמה.

טלי ירון-אלדר: בחרנו לקבוע שתצא שומה בחברה לצורך קביעת ההכנסה החייבת.

טלי ירון-אלדר: ההכנסה החייבת תטופל ברמה של החברה.

טלי ירון-אלדר: ההכנסה החייבת, זה אומר הקביעה של ההכנסה, מה ההוצאות המותרות וכן הלאה.

טלי ירון-אלדר: התוצאה הזאת תחולק לבעלי המניות כשבעלי המניות יצרפו את זה להכנסה שלהם לפי ההשפעה שיש לכל אחד מהם, נקודות זיכוי וכל מה שכרוך בזה.

טלי ירון-אלדר: לכן במסגרתם יהיה רק מה שקשור בשומה האישית שלהם.

טלי ירון-אלדר: זאת אומרת, במסגרת כל אחד מתיקי המניות אפשר יהיה לטפל ברמה של הפסדים, לא הפסדים, נקודות זיכוי, פטורים והקלות, אבל לא ברמה של ההכנסה החייבת של החברה.

טלי ירון-אלדר: פעם אחת נדון ברמה של ההכנסה החייבת של החברה.

טלי ירון-אלדר: דרך אגב, השאלות שאתה מעלה, אלה הן בדיוק השאלות שאנחנו צריכים להתמודד אתן בכל המהלך הזה.

טלי ירון-אלדר: לכן אנחנו צריכים לקבוע הוראות התאמה בין זה לבין זה, וזה הסעיף שמהווה צורה של הוראות התאמה.

שגית אפיק: (3) (א) הפסדיה של החברה השקופה בשנת המס אשר יוחסו לבעל מניות יקוזזו תחילה כנגד הכנסותיו של בעל המניות מהחברה השקופה, בהתאם להוראות הפקודה.

שגית אפיק: (ב) הפסדים אשר יוחסו לבעל מניותיה יותרו בקיזוז רק כנגד הכנסתו החייבת של אותו בעל המניות, ולא יותרו בקיזוז כנגד הכנסתה של החברה השקופה.

שגית אפיק: (ג) חלו בקביעת הכנסתה של החברה השקופה הוראות פרק ב' לחוק תיאומים בשל אינפלציה, יתואמו הפסדים כאמור בפסקת משנה (ב) בשנים שבה חלו עליה הוראות כאמור, מתום השנה שבה נוצרו ועד תום השנה שבה קוזזו.

שגית אפיק: (4) סיווג של ההכנסה החייבת או של ההפסד, לפי העניין, שיוחסו לבעל מניות כאמור בסעיף זה כמקור הכנסה, יהיה בהתאם למקור ההכנסה שממנו הופקה או נצמחה בידי החברה השקופה, ואולם הכנסה זו לא תיחשב כהכנסה מיגיעה אישית, אלא אם כן מילא בעל המניות תפקיד פעיל בחברה.

שגית אפיק: (5) לעניין הזיכוי בשל מסי חוץ, כהגדרתם בסעיף 199, זכאי בעל המניות לחלקן היחסי במס החוץ ששילמה החברה השקופה.

טלי ירון-אלדר: סעיף קטן (ג) קובע או נותן פתרון למקרה בו חברה שחל עליה חוק תשלומים ובגלל ההפסד נוצרה לא תוספת בשל אינפלציה ובעקבות התוספת בשל אינפלציה אנחנו נותנים שערוך של ההפסד לבעל המניות.

טלי ירון-אלדר: זה פותר בעיה שקיימת היום בנושא של השערוך של ההפסדים בידי היחיד.

טלי ירון-אלדר: מה שעוד נאמר כאן הוא שההפסדים האלה עוברים פעם אחת לרמת היחיד ולא חוזרים יותר לחברה.

טלי ירון-אלדר: בדוחות של החברה יופיע הפסד והחברה נפגעת מזה בחישוב של ההכנסה שלה בשנה הבאה.

טלי ירון-אלדר: אני לא יכולה ליצור מצב שאני פוגעת בחברה בשנה שלאחר מכן וזאת בגלל ההפסד שנכלל בדוחות שלה ולא מתירה ליחיד את התיאום של ההפסדים כי אחרת פגעתי בו פעמיים.

טלי ירון-אלדר: יש כאן תוספת שהיא תוספת משמעותית ואנחנו רוצים להבהיר אותה יותר.

טלי ירון-אלדר: התוספת מתייחסת להכנסה מיגיעה אישית.

טלי ירון-אלדר: הסיפא אומרת שההכנסה לא תיחשב כהכנסה מיגיעה אישית – ותזכרו שאנחנו מדברים על הכנסה מהחברה שמועברת ליחיד – אלא אם כן היה לאותו אדם תפקיד פעיל בחברה.

טלי ירון-אלדר: השאלה של הכנסה מיגיעה אישית רלוונטית לשני מישורים שאני יכולה להעלות בדעתי כרגע, ואולי יש יותר: א.

טלי ירון-אלדר: השאלה לגבי מדרגות המס, כי יש מדרגת מס נוספת נמוכה יותר בהכנסה מיגיעה אישית.

טלי ירון-אלדר: ב.

טלי ירון-אלדר: השאלה של פטור שניתן לנכה מאה אחוזים כאשר הוא זכאי לפטור על הכנסתו מיגיעה אישית.

טלי ירון-אלדר: בשני המקרים אנחנו רוצים לעודד פעילות ממשית אקטיבית במסגרת של הפעילות עצמה.

טלי ירון-אלדר: כל אחד מבעלי המניות שתהיה לו הכנסה ממשכורת בחברה, יוכל ליהנות גם מהפטור הזה וגם מהפטור הזה.

טלי ירון-אלדר: ברגע שזו משכורת, אין ויכוח שזו הכנסה מיגיעה אישית.

טלי ירון-אלדר: כאן אנחנו מדברים לא על ההכנסה ממשכורת, לא על ההכנסה האישית שניתנת לו אלא על החלוקה של ההכנסה.

טלי ירון-אלדר: אם רוצים לשמור על האופי של היגיעה האישית, מה שמופיע כאן זה שצריך להיות לו תפקיד פעיל בחברה.

שגית אפיק: (6) לעניין מקדמות של בעל מניות, כאמור בסעיף 175, יצורף חלקו היחסי בהכנסתה החייבת של החברה השקופה לרבות הכנסתה מדיבידנד או בהפסדיה, למחזור המהווה בסיס למקדמות.

שגית אפיק: (7) ניתן לגבות את המס על הכנסת החברה השקופה, לרבות המקדמות, הן מהחברה והן מבעלי מניותיה, בגובה המס החל על חלקם היחסי ברווחיה של החברה השקופה.

שגית אפיק: (8) במכירת מניה של חברה שקופה, יחולו הוראות אלה: (א) לעניין סעיף 88, יופחת מהתמורה לגבי המוכר ומהמחיר המקורי לגבי הרוכש, סכום השווה לחלק מסכום הרווחים שהצטברו בחברה בשנות ההטבה ולא חולקו, שיחסו לכלל הרווחים שלא חולקו הוא כיחס חלקה של המניה, בזכויות לרווחי החברה השקופה ולכלל הזכויות לרווחיה.

שגית אפיק: לעניין זה – "רווחים" – ההכנסה החייבת שיוחסה לבעל המניות בניכוי ההפסדים שיוחסו לו ובהפחתת הרווחים החייבים, ובלבד שלא יהיו בסכום שלילי.

שגית אפיק: "רוכש" – לרבות מי שרכש מניות מהחברה השקופה.

שגית אפיק: (ב) לא יחולו הוראות סעיף 94ב בשל שנות ההטבה.

שגית אפיק: (ג) לעניין חישוב רווח ההון, יופחת מהמחיר המקורי המתואם סכום בגובה ההפסדים שיוחסו למוכר המניה בשנות ההטבה, עד גובה המחיר המקורי המתואם.

שגית אפיק: לעניין זה, "הפסדים" – סכום השווה להכנסה החייבת שיוחסה לבעל המניות, בניכוי ההפסדים שיוחסו לו ובלבד שהוא סכום שלילי.

שגית אפיק: (9) בעל מניות שמכר מניות בחברה שקופה יודיע לחברה השקופה, על המכירה בתוך תשעים ימים מיום המכירה.

שגית אפיק: (10) הוראות חלק ה2, למעט פרק שלישי שבו, לא יחולו על חברה שקופה.

שגית אפיק: (11) (א) העברת נכסים מחברה שקופה שהוחל בפירוקה לבעלי מניותיה, בהתאם לשיעור זכויותיהם בה, לא תחויב במס לפי פקודה זו, לפי חוק תיאומים בשל אינפלציה או לפי חוק מיסוי מקרקעין, ובלבד שהנכס המועבר לא שינה ייעודו אגב ההעברה, כאמור בסעיפים 85 ו100- ובסעיף 5ב לחוק מיסוי מקרקעין.

שגית אפיק: ואולם מקום שבו לא מתחייבת המכירה במס שבח בשל האמור בפסקה זו, תתחייב המכירה במס רכישה בשיעור של 0.5 אחוז.

שגית אפיק: שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע מקרים חריגים שבהם לא יחול פטור ממס לפי פסקת משנה זו בפירוק החברה, בתנאים שייקבע.

שגית אפיק: לעניין זה, "מס שבח" ו"מס רכישה" – כמשמעותם בחוק מיסוי מקרקעין.

שגית אפיק: (ב) שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע תנאים, הוראות ומגבלות לעניין פסקה זו, לרבות לעניין קביעת המחיר המקורי של נכסי החברה השקופה המתפרקת, יום הרכישה ושווי הרכישה כהגדרתם בחוק מיסוי מקרקעין, וכן הוראות לעניין הפסדים וחלוקת הכנסות.

טלי ירון-אלדר: זה מופיע כאן כאשר נאמר ששר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע מקרים חריגים.

טלי ירון-אלדר: אני מבקשת להוסיף מבחינת הניסוח את קביעת שווי עליית ערך הנכסים, כדי שזה יהיה ברור.

טלי ירון-אלדר: אנחנו רוצים למסות את שווי עליית הערך של הנכסים בפירוק.

שגית אפיק: (ד) (1) שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע כללים לעניין חברה שקופה שהפסיקה למלא אחר התנאים וההוראות הקבועים בסעיף זה, ובכלל זה לקבוע כי החברה תחדל להיות חברה שקופה.

שגית אפיק: קבע כאמור, לא תוכל לחזור ולהיחשב כחברה שקופה.

שגית אפיק: (2) חברה שחדלה להיות חברה שקופה, רשאית, בתוך שנתיים מתום שנת המס שבה הפרה הוראה מהוראות סעיף זה, להתפרק בהתאם להוראות סעיף קטן (ב)(11)(א).

דוידה לחמן-מסר: לכן אם יש לנו בעיה עם הגדלת מספר החברים כתוצאה מאירוע בלתי רצוני, יש סמכות לנציב לאשר את זה.

דוידה לחמן-מסר: אני מוכנה לעניין סמכות הנציג לאשר, לרבות בשל העברה לא רצונית.

טלי ירון-אלדר: אם היא הפרה את התנאים, אומר יאיר רבינוביץ, ונראה לי שאין בעיה להסכים על זה, שאפשר לומר שהיא יכולה להחליט להתפרק כאשר היא גילתה שיש הפרה, היא יכולה להחליט להתפרק ומותר לה להחליט להתפרק אבל אני חושבת שיש תנאי אחד שנכון להוסיף אותו, שמועד הפירוק יהיה מועד ההפרה.

טלי ירון-אלדר: זה נותן לבעלי המניות שפתאום גילו שיש הפרה כאשר בעל כורחם הם הפכו להיות חברה רגילה, זה נותן להם את האופציה לחזור ליום הפירוק.

טלי ירון-אלדר: זה לא נותן להם את האפשרות להחליט עכשיו אם הם רוצים או לא רוצים להתפרק.

טלי ירון-אלדר: כלומר, החברה יכולה להתפרק אבל היא תקבל יום פירוק של יום ההפרה.

מיכאל קליינר: השאלה המהותית שמטרידה אותי שבאיזשהו מקום זה נראה כמתן פרס בגין ההפרה.

טלי ירון-אלדר: איזה עוד אופציה אנחנו נותנים לה?

טלי ירון-אלדר: אנחנו אומרים שחברה כזאת, חברה שקופה יכולה הייתה לבוא ולהתפרק יום לפני שהפרו את התנאים.

טלי ירון-אלדר: באיזה תנאים?

טלי ירון-אלדר: בתנאים שיקבע פה שר האוצר.

דוידה לחמן-מסר: אני רוצה שחברה שהפרה כאמור, לא תוכל להיות חברה שקופה.

דוידה לחמן-מסר: הם מתפרקים כי אישרת להם, אבל מיד הם מקימים חברה שגם היא בפטור ממס.

דוידה לחמן-מסר: לגבי האפשרות לגבי מניעת חברות משפחתיות.

דוידה לחמן-מסר: כמות החברות המשפחתיות של עורכי-הדין, עם כל הכבוד שבני עורכי-הדין הם קרובים, זו לא הבעיה שמטרידה אותי.

דוידה לחמן-מסר: אם זה מטריד את רואה חשבון רבינוביץ, אין בעיה לבוא ולומר שבין 2003 ל2004- לא יוקמו חברות משפחתיות.

מיכאל קליינר: המציאות תוכיח שעשינו כאן

מיכאל קליינר: כמה חורים רציניים ויהיו לזה עוד תיקוני חקיקה.

מיכאל קליינר: אומר יושב-ראש הוועדה שזה בעצם תלוי בכם.

מיכאל קליינר: אם אתם רוצים שזה ייכנס לתוקף ב1- בינואר, תמשיכו לטרטר את המערכת הזאת כדי שתבואו מהר מאוד עם איזה שהן תקנות כדי שיהיה לנו משהו סביר, כי כרגע באמת התחושה היא קשה.

מיכאל קליינר: אם יתגלו תקלות גדולות מדי, יצא שכרו של ההישג הזה בהפסדו.

שגית אפיק: (ה) על אף הוראות פקודה זו, יחולו לעניין שומה, השגה וערעור, הוראות אלה: (1) נקבעה לחברה השקופה שומה, רשאי פקיד השומה, על אף הוראות פקודה זו, לקבוע את שומתו של בעל המניות או לתקנה, בהתאם, בתוך שנתיים מתום שנת המס שבה נקבעה שומת החברה או במועד שבו רשאי הוא לשום את הכנסתו של בעל המניות, לפי המאוחר.

שגית אפיק: (2) החברה השקופה רשאית להשיג או לערער על השומה שנקבע לה בהתאם להוראות סעיף 150 או 153 לפי העניין.

שגית אפיק: בעל המניות רשאי להשיג או לערער כאמור על ייחוס הכנסתה החייבת או הפסדיה של החברה השקופה, ועל השפע השומה שנקבעה לחברה השקופה על הכנסתו, אך לא על השומה שנקבעה לחברה.

שגית אפיק: (ו) שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע כללים, הוראות, תנאים ומגבלות לביצוע סעיף זה, ובכלל זה לעניין: (1) קביעת מחיר מקורי.

שגית אפיק: (2) תמורה.

שגית אפיק: (3) הליכי שומה.

שגית אפיק: (4) זכות הערעור והליכי הערעור.

שגית אפיק: (5) קביעת מקדמה לחברה על אף הוראות סעיף קטן (ב)(6) לפי סעיף המקדמות המחושב של החברה בשיעור שיקבע.

שגית אפיק: כללים לייחוס מקדמה כאמור לבעלי המניות וכללים לקיזוז מקדמה בשל הוצאות עודפות כאמור בסעיף 181ב.

שגית אפיק: (6) ייחוסה של ההכנסה וחלוקתה בהתאם לזכות לרווחים וכללים לעיגון חלקם היחסי של בעלי המניות בזכויות לרווחים.

שגית אפיק: (7) חבות לתשלום המס בנסיבות בהן נמכרות מניות החברה במהלך השנה.

שגית אפיק: (8) דוחות שיגישו החברה השקופה ובעלי מניותיה והנציג.

טלי ירון-אלדר: הסברתי את סעיף 94ג, שזה סעיף שמונע תכנוני מס.

טלי ירון-אלדר: זה סעיף שבא ואומר שעם חילקתי דיבידנד, לא מגיע לי הפסד הון כי הדיבידנד פטור.

טלי ירון-אלדר: הסעיף הזה לא צריך לחול במקום שחברה שקופה מקבלת את הדיבידנד כי חברה שקופה שמקבלת את הדיבידנד חייבת במס של 25 אחוזים ולא פטורה ממס.

טלי ירון-אלדר: לכן בסעיף 94ג צריך לומר "למעט דיבידנד שמקבלת חברה שקופה".

טלי ירון-אלדר: כל התכנון מבוסס על זה שהדיבידנד פטור ממס.

טלי ירון-אלדר: החברה יכולה להחזיק חברה והיא יכולה לקבל דיבידנד מחברה, אבל הדיבידנד הזה חייב במס של 25 אחוזים.

טלי ירון-אלדר: אנחנו לא רוצים להכביד עליה יותר ממה שצריך, ולכן סעיף 94ג לא צריך לחול עליה.

שגית אפיק: בסעיף 65 לפקודה, בסופו יבוא "ולעניין הכנסות מחברה שקופה כהגדרתה בסעיף 64א1, מריבית מועדפת או מרווח הון מועדף, יראו את הכנסותיו של בן הזוג הרשום ככוללות גם הכנסות כאמור של ילדו שטרם מלאו לו בשנת המס 18 שנים".

שגית אפיק: לעניין סעיף זה – "ריבית מועדפת" – ריבית או דמי ניכיון וכן רווחים המשולמים על נכסים שהם תכנית חסכון, פיקדון, קופת גמל או איגרת חוב הרשומה למסחר בבורסה, או יחידה בקרן נאמנות אלא אם כן התקבלו נכסים אלה בירושה.

שגית אפיק: "רוח הון מועדף" – כל אחד מאלה למעט אם נתקבל כירושה: (1) רווח הון ממכירת נייר ערך הרשום למסחר בבורסה בישראל או מחוץ לישראל.

שגית אפיק: (2) רווח הון ממכירת יחידה בקרן נאמנות.

שגית אפיק: (3) הכנסה מעסקה עתידית שלפי הוראות חלק ה3 חל עליה שיעור המס החל במכירת ניירות ערך הרשום למסחר בבורסה.

שגית אפיק: "יחידה" – כהגדרתה בחוק השקעות משותפות בנאמנות.

טלי ירון-אלדר: אז מדובר בחברות בורסאיות, אבל סעיף 6 לא חל עליהן.

שגית אפיק: 86.

שגית אפיק: תחילה ותחולה.

שגית אפיק: (א) תחילתו של חוק זה ביום כ"ז בטבת התשס"ג, 1 בינואר 2003 (להלן – יום התחילה) והוא יחול על הכנסה שהופקה ושנצמחה בשנת המס 2003 ואילך אלא אם כן נקבע במפורש אחרת בחוק זה.

שגית אפיק: (ב) פסקה 13(ב) של סעיף 9 לפקודה תבוטל כאמור בסעיף 7(3) לחוק זה.

שגית אפיק: זה ביטול הפטור לעלות הפרשי שער.

שגית אפיק: סעיף 7 לחוק זה לעניין ביטול סעיפים 64א1.

שגית אפיק: סעיף 64א1 לפקודה כנוסחו בסעיף 18 לחוק זה.

שגית אפיק: סעיף 125ב2 לפקודה כנוסחו בסעיף 51 לחוק זה.

שגית אפיק: סעיף 175 לפקודה כנוסחו בסעיף 59 לחוק זה.

שגית אפיק: סעיפים 41א ו51- לחוק עידוד השקעות הון כנוסחם בסעיף 79 לחוק זה.

שגית אפיק: סעיף 35 לחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות כנוסחו בסעיף 80 לחוק זה.

שגית אפיק: סעיף 72 לחוק מיסוי מקרקעין, שבח, מכירה ומרכישה כנוסחו בסעיף 84 לחוק זה.

שגית אפיק: תחילתו של סעיף 85א לפקודה כנוסחו בסעיף 25 לחוק זה ביום כניסתן לתוקף של תקנות שיתקין שר האוצר.

שגית אפיק: תחילתן של ההגדרות, סכום אינפלציוני חייב שבסעיף 88 לפקודה כנוסחן בסעיף 26 לחוק זה ביום כניסתן לתוקף של תקנות שיתקין שר האוצר לעניין פחת או הפחתה בשל מוניטין.

טלי ירון-אלדר: ביטול של המוניטין יהיה רק אחרי שנקבע הוראות לעניין הפחתה של המוניטין.

שגית אפיק: תחילתו של סעיף 94ד לפקודה כנוסחו בסעיף 31 לחוק זה - הסעיף עוסק במכירת מניות הטבה - לגבי הקצאת מניות הטבה שנעשתה ביום 12 ביוני 2002 ואילך תחילתו של סעיף 97א(1) ו-(2) לפקודה כנוסחו בסעיף 35 לחוק זה, ביום 1 בינואר 2004 והוא יחול על מכירה ופדיון של איגרת חוב ומלווה קצר מועד שהונפקו או הוצאו ביום האמור ואילך.

שגית אפיק: סעיף 102 לפקודה כנוסחו בסעיף 38 לחוק זה יחול על הקצאת מניות לעובדים לפי תוכנית שהחברה המעבידה בחרה בה ביום התחילה ואילך.

שגית אפיק: תחילתם של סעיפים 105(יב) ו105-(טו) לפקודה כנוסחתם בסעיף 45 לחוק זה, לעניין איגרת חוב, נייר ערך מסחרי ומלווה קצר מועד שהונפקו או שהוצאו ביום 1 בינואר 2004, והם יחולו על מכירי הפדיון של איגרת חוב, נייר ערך מסחרי ומלווה קצר מועד החל ביום האמור.

שגית אפיק: סעיף 129ב(ג) לפקודה יבוטל כאמור בסעיף 55(3) לחוק זה ביום 1 בינואר 2006.

שגית אפיק: תחילתו של סעיף 345(א) לחוק – זה קשור לביטוח הלאומי – כנוסחו בסעיף 85 לחוק זה, מיום תחילתו של חוק זה.

שגית אפיק: סעיף 9(16(א), 16(ב), 17, 18 ו19- לפקודה כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה, יחול על ריבית, הפרשי הצמדה ורווחים אחרים שמקורם בתשלומי המעביד, העובד או היחיד לקופת הגמל, לתגמולים ששולמו לקופת הגמל, לקרן ההשתלמות או לפוליסת ביטוח חיים לפני יום התחילה.

שגית אפיק: הכנסות כאמור בסעיף 14א לפקודה כנוסחו בסעיף 10 לחוק זה – זה לגבי העולה החדש – שביום התחילה חלפו למעלה מחמש שנים מהיום שהיה לראשונה לתושב ישראל, יהיו פטורות ממס עד תום שנת המס 2003.

שגית אפיק: (ד) על חברת בית וחברה משפחתית כמשמעותן בסעיפים 64 ו64-(א) לפקודה כנוסחן ערב ביטולם בסעיף 17 לחוק זה יחולו הוראות אלה: (1) על אף האמור בסעיף 64(א)(1)(א)(4) ו-(8) לפקודה כנוסחו בסעיף 18 לחוק זה, החברה המשפחתית תהיה חברה שקופה כהגדרתה בסעיף האמור כהגדרתה ביום 1 בינואר 2004.

דוידה לחמן-מסר: יש כאן פער.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו הלכנו ועשינו פער של חצי שנה מאוגוסט עד ינואר כדי להפעיל את החוק הזה, אבל זו לא סיבה שמאוגוסט ועד ינואר יירשמו מאות חברות משפחתיות עם תושבי חוץ כדי להתחמק מההוראות שעשינו.

שגית אפיק: (2) ביקשה חברה שלא להיות חברה שקופה, תחדל מלהיות חברת בית או חברה משפחתית לפי העניין החל ביום 1 בינואר 2004.

טלי ירון-אלדר: במקום 1 בינואר 2004, גם בסעיף (1) וגם ב-(2), יהיה מיום הכניסה לתוקף של החברה השקופה.

שגית אפיק: (3) הפסדי החברה המשפחתית שהייתה לחברה שקופה ושלא קוזזו על-ידי הנישום כהגדרתו בסעיף 64א לפקודה, בסעיף זה הנישום המייצג, עד ליום שבו הייתה לחברה שקופה, יותרו בקיזוז רק כנגד הכנסותיו של הנישום המייצג אלא אם כן ביקשו כל בעלי המניות לחלק את יתרת ההפסד כאמור ביניהם, בהתאם ליחס אחזקותיהם בחברה המשפחתית.

שגית אפיק: (4) הייתה החברה המשפחתית לחברה רגילה, הפסדיה שלא קוזזו על ידי הנישום המייצג עד היום שבו הייתה לחברה רגילה, יותרו בקיזוז כנגד הכנסותיה אם ביצעו זאת כל בעלי מניותיה.

ה1: (ב) הוראות סעיף 62ב לפקודה כנוסחו בסעיף 92 לחוק זה יחולו רק לעניין הפסד הון שנוצר בשנת המס 1996 ואילך.

יעל ייטב: "הוראות סעיף 91ב(1) כנוסחו בסעיף 28 לחוק זה, לא יחולו במכירת מוניטין לפני יום התחילה ויחולו על רווח ההון סעיפים 91(א) ו-(ב) לפי העניין".

יעל ייטב: רציתי להוסיף דבר נוסף לעניין סעיף 91(ו)(2), ואלה הם התיקונים שביקשו החקלאים והוא:

שגית אפיק: (ג) בחישוב רווח ההון במכירת מניות אשר נרשמו למסחר בבורסה בישראל לפני יום התחילה, כאמור בסעיף 101 לפקודה כנוסחו בסעיף 37 לחוק זה, יחולו הוראות אלה: (1) יחויב בעל המניות במס על רווח הון ביום רישומן של מניות למסחר בבורסה.

שגית אפיק: (א) רווח ההון הריאלי שמיום הרישום ועד ליום התחילה פטור ממס.

שגית אפיק: (ב) רווח ההון הריאלי שמיום התחילה ועד ליום המכירה חייב במס בשיעור הקבוע בסעיף 91(א) או (ב) לפקודה שנוסחו בסעיף 28 לחוק זה או בסעיף 105(יב) לפקודה, כנוסחו בסעיף 45 לחוק זה לפי העניין.

שגית אפיק: לעניין חישוב חלק רווח ההון הריאלי שמיום הרישום ועד ליום התחילה יהיה המחיר המקורי התמורה כפי שנקבעה לצורך חישוב רווח ההון ביום הראשון והתמורה תיקבע לפי ממוצע ערכו של נייר הערך בתום כל אחד משלושת ימי המסחר האחרונים בחודש דצמבר 2002 שבהם התקיים מסחר באותה מניה.

שגית אפיק: (4) ביקש בעל המניות שרישומן של המניות למסחר בבורסה לא ייחשב כמכירתן בהתאם להוראות סעיף 101 לפקודה ובמועד מכירתן ביקש לחזור בו, יחויב חלק רווח ההון הריאלי של מיום הרכישה ועד ליום הרישום במס בשיעור הקבוע בסעיפים 121 ו126- לפקודה לפי העניין, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית כמשמעותם בסעיף 159(א) לפקודה, החל במועד שבו היה עליו לשלם את המס אילולא ביקש שיום הרישום לא ייחשב כמכירתן של המניות ועד ליום תשלום המס.

שגית אפיק: (ד) (1) חלק רווח ההון הריאלי שמיום הרישום ועד ליום פטור ממס ורווח ההון הריאלי שמיום התחילה ועד ליום המכירה חייב במס בשיעור הקבוע בסעיף 105(יב) לפקודה כנוסחו בסעיף 45 לחוק זה.

שגית אפיק: (2) לעניין חישוב חלק רווח ההון הריאלי שמיום הרכישה ועד ליום הרישום ייחשב ערכו של נייר הערך ביום הרישום כתמורה.

שגית אפיק: לעניין חישוב חלק רווח ההון הריאלי שמיום הרישום ועד ליום התחילה, יהיה המחיר המקורי התמורה שנקבעה בפסקה (1) והתמורה תיקבע כממוצע ערכו של נייר הערך בתום כל אחד משלושת ימי המסחר האחרונים בחודש דצמבר 2002 שבהם התקיים מסחר באותה מניה.

שגית אפיק: (3) חישוב חלק רווח ההון הריאלי שמיום התחילה ועד ליום המכירה ייעשה בהתאם להגדרה רווח הון ריאלי שבסעיף 88 לפקודה והמחיר המקורי יהיה התמורה שנקבעה בפסקה (2).

שגית אפיק: ואולם, אם היה הפסד הון, יחולו עליו הוראות סעיף 105(טו) לפקודה שנוסחו בסעיף 45 לחוק זה.

דוידה לחמן-מסר: ברוח הדברים שנאמרו היום, אם אנחנו לא מאפשרים לחברות שקופות להיות בשליטה זרה, ואם אנחנו לא מאפשרים לתושבי חוץ, אני חושבת שזה לא מתקבל על הדעת, זו נראית לי אנומליה, שיש סעיף בחוק שאומר שלמרות שאנחנו לא מאפשרים לאלה ואלה, יש סמכות לשר האוצר.

דוידה לחמן-מסר: אני רוצה להתריע.

דוידה לחמן-מסר: מי שירצה לעקוף את כל ההחלטות שהתקבלו היום, יש לו סמכות לעשות את זה באופן פרסונלי לחברה מסוימת.