ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 404, 2002-05-28 10:00

חברי הוועדה: זאב בוים צבי הנדל אבשלום וילן נסים זאב עופר חוגי אמנון כהן יצחק כהן ישראל כץ מיכאל נודלמן יאיר פרץ מיכאל קליינר אברהם רביץ נחמה רונן מוסי רז אברהם (בייגה) שוחט ויצמן שירי מוזמנים: יעל ייטב,עו"ד מנהלת מח' חקיקה, נציבות מס הכנסה טלי דולן נציבות מס הכנסה חגי זמיר ראש אגף תגבולים, רש"ת גלעד חסיד רו"ח, חב' החשמל שי יפתח אגף תקציבים, משרד האוצר תומר גוטהלף סגן בכיר של מנהלת מנהל התכנון, משרד הפנים רקפת כץ החברה להגנת הטבע אבי גבאי לשכת החשכ"ל אפרים רובין משרד הביטחון אילן סולומון משרד התחבורה ישראל שרון משרד הביטחון, אגף השיקום פנינה כהן יו"ר אירגון האלמנות והיתומים ורדית רז,עו"ד משרד התשתיות רמי סגן ממונה על שוק ההון שלמה שהם,עו"ד נציב הדורות הבאים נירה שמאי,עו"ד לשכת נציב הדורות הבאים

מנהל הוועדה: 1.

מנהל הוועדה: הצעת חוק המסים (פטור ממס הכנסה על חברת החשמל של רשות שדות התעופה ושל רשות הנמלים והרכבות המיועדת להפקדה בקופת גמל מרכזית לקצבה) (הוראת שעה), התשס"ב-2002.

יעקב ליצמן: אני פותח את הישיבה.

יעקב ליצמן: אנחנו דנים בהצעת חוק המסים (פטור ממס הכנסה על חברת החשמל של רשות שדות התעופה ושל רשות הנמלים והרכבות המיועדת להפקדה בקופת גמל מרכזית לקצבה) (הוראת שעה), התשס"ב-2002.

טלי דולן: החוק הזה בא לעשות כאילו סדר עד שתוסדר הקמתה של קופת גמל מרכזית לקצבה שתשרת את רשות שדות התעופה, את רשות הנמלים והרכבות ואת חברת החשמל.

טלי דולן: רשות שדות התעופה ורשות הנמלים והרכבות הפכו מגופים שדינם כדין המדינה לעניין מסים, לגופים חייבים במס.

טלי דולן: בעקבות זה ביקשנו להקים קופת גמל שתעמוד לרשותם של העובדים בגופים אלה.

טלי דולן: הקמתה של קופת הגמל מתארכת.

טלי דולן: כדי לא לפגוע בעובדים אנחנו מבקשים שאת הכספים שיופקדו בקרן המיוחדת יראו כאילו הם מופקדים בקופת גמל.

יעקב ליצמן: למה צריך חוק?

טלי דולן: אני לא יכולה לתת הטבת מס אם היא לא כתובה בחוק.

טלי דולן: החוק אומר שההטבה תינתן לכספים שמופקדים בקופת גמל.

טלי דולן: הכספים לא מופקדים בקופת גמל, לכן אני לא יכולה לתת להם את הטבת המס.

טלי דולן: הייתי אומרת שאנחנו מבקשים את הצעת החוק עד להתארגנות הסופית שלנו.

יעקב ליצמן: למה רק לאלה?

טלי דולן: לאחרים יש הפקדה בקופת גמל.

טלי דולן: מי שמפקיד בקופת גמל לא צריך את זה.

יעל ייטב: מדובר בעובדים ותיקים שיש להם זכות לקבל פנסיה תקציבית, ובעובדים שגם למדינה יכול להיות שיש חבות לגביהם.

יעל ייטב: בהסכמים עם חברת החשמל נקבע שסכום מסויים שיתבטא בתעריף ייועד לתשלום הפנסיה התקציבית.

יעל ייטב: למדינה יש אינטרס שלא ייעשה בכסף הזה שימוש למטרות אחרות.

יעל ייטב: אנחנו רוצים לוודא שהכסף הזה אכן ייועד לתשלום פנסיה עבורם.

יעל ייטב: אם הוא יושקע בדברים אחרים, יכול להיות שתהיה בעיה כשהעובדים האלה יצאו לפנסיה ויהיה צריך להעלות שוב את התעריף או למצוא לזה איזה שהוא מקור אחר.

עופר חוגי: האם זה אותו דבר בכל המגזר הציבורי?

יעל ייטב: לא.

טלי דולן: לי יש פנסיה תקציבית, אני לא זקוקה לזה.

עופר חוגי: אבל יש להם פנסיה תקציבית.

יעל ייטב: כבר לא.

יעל ייטב: החדשים עברו לפנסיה צוברת.

סמדר אלחנני: אני רוצה להזכיר לכם, שתעריפי חברת החשמל לקחו בחשבון את המעבר לפנסיה.

סמדר אלחנני: לא כתוב פה בשום מקום שזאת תהיה קופת פנסיה מאוזנת אקטוארית.

סמדר אלחנני: קופת פנסיה חדשה צריכה להיות מאוזנת אקטוארית.

סמדר אלחנני: קופות גמל שהן ספציפיות לנושא מסויים - הדוגמה שאני אביא לפניכם עכשיו זאת קופת הפנסיה של פועלי הבניין – אינן יכולות להיות כמעט מתוך הגדרה מאוזנות אקטוארית.

סמדר אלחנני: קופת פנסיה צריכה להיות גם גדולה וגם הטרוגנית.

סמדר אלחנני: אני הייתי אומרת שהדבר הזה צריך לקבל חוות דעת לא רק של מס הכנסה, אלא גם של הממונה על שוק ההון.

סמדר אלחנני: מן הראוי היה שהוא יביא בפני הוועדה גם את המאזנים של אותם גופים.

יעקב ליצמן: זה לא שייך ישירות.

סמדר אלחנני: זה מאוד שייך, כי צריך לראות שזאת הפרשה נפרדת שנעשתה.

רמי: אנחנו מדברים על מושג שלא היה קיים במשק הישראלי.

רמי: האמירות של איזון אקטוארי במקרה הזה לא נכונות.

רמי: מדובר בגופים שהיו בעלי הסדרי פנסיה תקציבית, כאשר חלקם עבר ממעמד של גופים פטורים למעמד של גופים חייבים במס.

רמי: הקופות לא נועדו לעבוד על בסיס של איזון אקטוארי.

רמי: זאת לא קרן פנסיה בהגדרה כמו קרנות הפנסיה האחרות.

רמי: מדובר בזרוע של המעביד, כאשר המחוייבות של המעביד לפנסיה התקציבית נותרת בעינה.

רמי: אין מצב שהגופים המעבידים משתחררים מהחבות שלהם לפנסיה התקציבית.

רמי: אם אני מסתכל באותה אנלוגיה להסכם הפנסיה התקציבית הצוברת שנעשתה, לא דובר באותם הסכמים על לקחת עובדים ממצב נתון קיים של פנסיה תקציבית ולהעביר אותם למסגרות של פנסיה צוברת.

רמי: מכיוון שחבות המעביד נותרת בעינה, האיזון האקטוארי לא קיים.

רמי: בכל מקרה של חוסר, מי שאמור לשלם את הכספים האלה וחלה עליו החבות זה המעביד בלבד.

רמי: אין חבות על קרן הפנסיה לבצע מנגנון של איזון אקטוארי.

עופר חוגי: איפה הפיקוח שלך?

עופר חוגי: האם יכולה חברת החשמל לקחת את הכסף של העובדים ולהשתמש בו למשהו אחר?

ויצמן שירי: אני הייתי מוציא את השליטה של המעביד מקופת החיסכון של העובד.

ויצמן שירי: זה לא כסף שצריך להיות בשליטה.

ויצמן שירי: ראינו מה קרה עם מקסוול באנגליה.

ויצמן שירי: זה יכול לקרות מחר בחברות כמו חברת החשמל, בזק ותנובה.

ויצמן שירי: צריך היה שהכספים האלה ילכו לקופות נאמנות, כדי שלא יווצר מצב שכתוצאה מקשיים של המעביד הכספים משועבדים לטובת ההון החוזר.

ויצמן שירי: העובד בסופו של דבר לא יודע.

ויצמן שירי: מתי הוא יודע?

ויצמן שירי: כשהוא מגיע לגיל 65 ופתאום הוא מגלה שאין מי שישלם את הפנסיה.

ויצמן שירי: גם החברות הציבוריות לא מפרסמות בנפרד את העניין של הקופה הצוברת של העובדים.

ויצמן שירי: המעביד לא יכול להוציא את הכספים האלה על הפעילות השוטפת, אבל הוא כן יכול להשתמש בכספים האלה כערבויות.

ויצמן שירי: הבנקים מחזרים אחרי הגופים שמחזיקים מיליונים ולפעמים גם מיליארדים.

רמי: כל החששות שהעלית מצויים בהצעת החוק.

רמי: כל הרציונל זה ליצור מצב שהכספים יהיו בגוף נפרד.

רמי: אנחנו התעקשנו שהשליטה והבעלות שלהם לא תהיה בידי החברה.

רמי: הצעת החוק הזאת מתייחסת לעניין הפטור.

יעקב ליצמן: אני מבין שיש תקנות בנפרד.

רמי: נכון.

ויצמן שירי: בתקנות מופיע שהוא לא יכול לשלוט בקופה?

רמי: כן.

ויצמן שירי: והוא לא שולט בקופה?

רמי: נכון.

ויצמן שירי: אתה יודע בדיוק כמוני שהוא שולט בקופה.

רמי: לא.

רמי: הגופים האלה אמורים - גוף אחד כבר התחיל בתהליך הזה – לפרסם מכרז לחברה מנהלת.

רמי: אנחנו הגבלנו את מספר הדירקטורים מטעם המעביד שיכולים לשבת בחברה הזאת.

רמי: אנחנו הגבלנו את יכולת ההשקעה בהסכם מעביד.

רמי: אסור באיסור מוחלט להגיע למצב שבו יש השקעה בהסכם מעביד.

רמי: הכספים מנוהלים על ידי מנהלי תיקים באופן עצמאי לחלוטין.

ויצמן שירי: מה קורה נכון להיום?

רמי: נכון להיום הקופות בתהליך הקמה.

רמי: הקופות עדיין לא הוקמו.

רמי: הסיבה לכך היא, שמנגנון ההסדרה הוא מנגנון מורכב.

רמי: כל השאלות שהעלית הן שאלות שהתמודדנו איתן באגף שוק ההון.

רמי: הדאגה לעובדים, הדאגה להפרדת רשויות ומערכות זה תסריטים שהתמודדנו איתם.

גלעד חסיד: כיום הכספים נמצאים בחשבון נאמנות.

ויצמן שירי: חברת החשמל היא לא דוגמה טובה, כי היא חברה רווחית, ממשלתית.

גלעד חסיד: המטרה היותר מעשית היא להעביר את כל הכספים לאותה קופה שמנוהלת על ידי חברה חיצונית כפי שרמי תיאר.

גלעד חסיד: גם היום כשהכספים עדיין לא עברו לאותה קופה, הם מנוהלים על ידי חברת נאמנות ואי אפשר להשתמש בהם לשום מטרה אחרת.

יעקב ליצמן: מי בעד הצעת חוק המסים (פטור ממס על הכנסה של חברת החשמל, של רשות שדות התעופה ושל רשות הנמלים והרכבות המיועדת להפקדה בקופת גמל מרכזית לקצבה) (הוראת שעה), התשס"ב-2002?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – 0 אושר 2.

יעקב ליצמן: תקציב הול"ל ותקציב ועדות התכנון.

יעקב ליצמן: הסעיף הבא על סדר היום זה הפגיעה בתקציב מינהל התכנון.

יעקב ליצמן: מוסי, טענת שרוקנו את התקציב של התכנון והעבירו את הכל לול"ל.

מוסי רז: לפני מספר שבועות הביאו בפנינו את בקשה מס' 6004.

מוסי רז: ההצעה דיברה על הורדה של מיליון שקל.

מוסי רז: הנושא המרכזי של העברה הזאת היה העברה לצורך הוועדה לתכנון תשתיות לאומיות של מיליון 440 אלף שקל.

מוסי רז: רוב הסכום הזה מגיע מרזרבה לתוכניות חדשות בתוכניות המתאר.

מוסי רז: בדיון שקיימנו פה, חבר הכנסת פריצקי ואנוכי אמרנו שכשהביאו את הנושא של הוועדה לתכנון תשתיות לאומיות לא אמרו לנו שזה יעלה כסף.

מוסי רז: אמנם התנגדנו לוועדה, אבל היינו מתנגדים יותר אם היינו יודעים שזה כרוך בהעברה של כספים.

נחמה רונן: נציגי האוצר אמרו שזה לא יהיה על חשבון ועדות התכנון הרגילות.

מוסי רז: כמו שהתנגדנו לוועדה לתכנון תשתיות לאומיות, כך אנחנו מתנגדים להעברה תקציבית לוועדה הזאת.

מוסי רז: התקיימה בוועדה הצבעה, כאשר התוצאה היתה 3:2.

מוסי רז: אני מאשים את עצמנו כי לא שמנו לב שרשום פה שהרזרבה לתוכניות חדשות עומדת על מיליון 249 אלף והיא מופחתת ל-0.

מוסי רז: אני חושב שכדאי לקיים דיון נוסף בוועדה.

מוסי רז: אני לא חושב שצריך לתקצב את הוועדה הזאת.

מוסי רז: אם כן, אז אולי מסעיף אחר.

יעקב ליצמן: אנחנו יכולים לקיים דיון עקרוני.

יעקב ליצמן: אין לנו אפשרות להעביר כסף חזרה.

נחמה רונן: אני התנגדתי לעצם הקמת הוועדה.

נחמה רונן: היו פה אין ספור דיונים בעניין הזה.

נחמה רונן: רוח הדברים של פקידי האוצר שהיו פה היה, שהנושא הזה מתוקצב, שזה לא על חשבון שום ועדה קיימת.

נחמה רונן: הנסיון להתחכם ולהגיד שזה לא על חשבון ועדות התכנון אלא על חשבון הרזרבה.

נחמה רונן: .

אמנון כהן: מאיפה יבוא הכסף?

נחמה רונן: הרזרבה היא לא רזרבה לדברים עתידיים.

נחמה רונן: אנשי התכנון המקצועי לא יודעים על פרוייקטים חדשים עתידיים שנמצאים בצנרת של ועדת התכנון העליונה.

יעקב ליצמן: בדיון שהתקיים פה ביקשנו רשימה של פרוייקטים.

נחמה רונן: צריך להחזיר לוועדות התכנון את הרזרבות כי זה רזרבות שהן לתוכניות בפועל.

שלמה שהם: אני כנציב הדורות הבאים עוסק בנושא הזה של ועדת התשתיות הלאומיות.

שלמה שהם: כיוון שאנחנו עוסקים בוועדות עוקפות, אז הוועדה לתשתיות לאומיות היא מעין ועדה עוקפת בהרבה מאוד אספקטים.

שלמה שהם: בחוות דעת שהגשנו אנחנו מראים על קשיים רבים בוועדת התשתיות הלאומיות, שיכולים לפגוע בעתיד של המדינה בהרבה מאוד אספקטים.

שלמה שהם: לא רק שהולכים לתת כסף לוועדת התשתיות הלאומיות, גם פוגעים בתכנונים.

שלמה שהם: לא תמיד כשיש כספי רזרבה הכספים נצבעו.

שלמה שהם: אני רוצה להצטרף לבקשה שהתקציב הזה לא ייפגע.

מיכאל נודלמן: אני לא פחות חסיד של איכות הסביבה מכל אלה שיושבים פה, אבל יש בעיה.

מיכאל נודלמן: מה זה פיתוח בר-קיימא?

מיכאל נודלמן: זה פיתוח בלי פגיעה באיכות הסביבה.

מיכאל נודלמן: למה הממשלה החליטה להקים ועדה?

מיכאל נודלמן: כי הוועדה שהיתה לא עבדה כמו שצריך.

מיכאל נודלמן: יש פרוייקטים לאומיים לטווח ארוך.

יעקב ליצמן: אני לא רואה בטווח הקרוב תוכנית לאומית שמצריכה ול"ל מיוחד.

מיכאל נודלמן: אני רואה כל מיני פרוייקטים.

מיכאל נודלמן: פי-גלילות זה פרוייקט לאומי.

יעקב ליצמן: אבל זה לא מופיע בתוך הפרוייקטים.

יעקב ליצמן: הייתי שמח אם האוצר יגיד לנו על איזה פרוייקטים מדברים.

שי יפתח: נעשתה פנייה מתקנת בגלל שהסכום מאוד נמוך.

שי יפתח: הוחזרו מיליון 200 אלף שקלים.

שי יפתח: הפנייה הועברה לוועדה ב-30 באפריל, אושרה ב-23 במאי, הרבה לפני המכתב של חברת הכנסת נחמה רונן.

יעקב ליצמן: תסביר לי מה קורה עם הפרוייקט.

שי יפתח: יש התנהלות לא נכונה של מינהל התכנון כלפי אגף תקציבים.

שי יפתח: אף אחד לא טרח להרים טלפון.

שי יפתח: במכתב של נחמה רונן יש נספח של מכתב של סגן הממונה על התקציבים, מר אבי גפן, לדינה רנצ'בסקי, שמבהיר שמעולם לא התכוונו לשגת מסיכומים.

שי יפתח: לשאלתך, היושב-ראש, אני יכול לדבר על פרוייקט נמל תעופה חיפה, שזה פרוייקט מאוד מאוד חשוב גם ברמה הלאומית וגם ברמה האזורית של מחוז הצפון.

שי יפתח: התהליך של הקמת הוועדה הוא תהליך בירוקרטי במובן החיובי.

שי יפתח: היו צריכים למנות חברים לוועדה ויושב-ראש.

שי יפתח: הדברים האלה התמהמהו.

שי יפתח: הוועדה לא התכנסה בגלל בעיות פוליטיות.

שי יפתח: הוועדה היתה אמורה להתכנס ביום רביעי האחרון, אבל זה נדחה.

שי יפתח: שם אמור היה להיות מאושר בין היתר הנוהל של איך הוועדה עובדת, איך מגישים תוכניות.

שי יפתח: לקראת תקציב 2002 ביקש איש התקציבים של מינהל התכנון לא לשים את הכסף לתוכניות מסויימות.

אמנון כהן: מה עם התוכניות שהיו אמורות להמשיך לקבל טיפול?

שי יפתח: הן ממשיכות לקבל טיפול.

אמנון כהן: אבל יש פה אינפורמציה אחרת.

שי יפתח: אם הכסף הוחזר אז אין שום בעיה.

שי יפתח: בשנת 1999 היה למינהל התכנון הרשאה להתחייב של 40 מיליון שקל, כאשר מתוכה נוצלו 60%.

מוסי רז: מה לגבי רזרבה לתוכניות חדשות – הוצאה בפועל?

שי יפתח: נשאר בה 203 אלף שקלים במזומן, ו5 מיליון 300 אלף בהרשאה להתחייב.

שי יפתח: מתוך 33 אלף שעות נוספות שעמדו לרשות מינהל התכנון, השתמשו ב28 אלף 283.

תומר גוטהלף: אני לא יודע איך אפשר להאשים את מינהל התכנון בזה שלקחו.

תומר גוטהלף: היה סיכום בין מנכ"ל משרד הפנים לאבי גפן, שלא יקחו את זה מתקציב מינהל התכנון.

תומר גוטהלף: האוצר בניגוד לסיכום לקח אבל החזיר.

תומר גוטהלף: אני לא חושב שנציג האוצר יכול לבוא בטענות אלינו על זה שהוא לקח בניגוד לסיכום.

יעקב ליצמן: אתה אומר לי שהוא לוקח בלי לשאול אתכם?

תומר גוטהלף: כשלקחו את זה מתקציב תוכניות מתאר לא שאלו את מינהל התכנון.

יעקב ליצמן: יש תיאום בין המשרדים לפני שפנייה מגיעה לוועדת הכספים?

שי יפתח: בהחלט.

יעקב ליצמן: עכשיו כשהחזירו לכם את הכסף, הכל בסדר?

תומר גוטהלף: ברגע שהחזירו את הכסף המצב חזר לקדמותו.

יעקב ליצמן: היה צריך ול"ל כדי להעביר את התוכנית?

תומר גוטהלף: תוכנית מתאר ארצית לנמלי התעופה בכל הארץ, בכל הרמות, אושרה במועצה הארצית, עם הוראה שתוך 3 שנים צריך להגיש תוכניות מפורטות לנמלי התעופה.

תומר גוטהלף: התוכנית הזאת מאושרת.

תומר גוטהלף: משרד התחבורה היה צריך להגיש תוכניות מפורטות.

יעקב ליצמן: יש סיבה לזה שזה מתעכב?

תומר גוטהלף: לא קיבלנו תוכנית מפורטת לנמל תעופה חיפה.

רקפת כץ: אני מבינה שהרזרבה שלקחו עכשיו פוגעת שוב בתוכניות מתאר.

תומר גוטהלף: לקחו את זה מהרזרבה הכללית שנמצאת תחת התקציב של תכנון פיזי, שהוא בשליטת משרד האוצר.

רקפת כץ: מה שמעכב תוכניות זה כשאין תוכנית עדכנית.

רקפת כץ: כאשר יש ספק וחושבים שעל הספק הזה אפשר לבנות פי 10 ממה שצריך, אז נוצרות בעיות ונתקעים בדברים.

יעקב ליצמן: אתם בורג לא קטן בעיכובים.

רקפת כץ: הלוואי ויכולנו להיות בורג.

רקפת כץ: לא אנחנו מעכבים.

רקפת כץ: גם לא אמרו שאנחנו מעכבים.

יעקב ליצמן: אתם תומכים בהחזרת הכסף מהרזרבה?

שי יפתח: רזרבה לתוכנית מתאר זאת רזרבה לתוכנית מתאר.

שי יפתח: מה שנלקח ממנה כבר הוחזר.

יעקב ליצמן: אנחנו נסתפק בתשובה.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: אנחנו מצביעים על פנייה מס' 79 – משכנתאות לאגודות שיתופיות וקיבוצים.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 79, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: בעד – 7

יעקב ליצמן: אושר

אילן סולומון: מדובר בעודפים של תקציב שנשארו בסוף 2001, שאנחנו מבקשים להעביר ל-2002.

זאב בוים: באיזה תחומים מדובר?

אילן סולומון: בתשתית.

זאב בוים: למה לא ניצלתם את זה?

זאב בוים: אני מציע שוועדת הכספים תאשר את זה, אבל שתזכור בשנה הבאה לבדוק את דרך ניצול התקציב הזה.

יעקב ליצמן: אני מקבל את ההצעה שלך.

יעקב ליצמן: אני חושב לכתוב מכתב לשר התחבורה על כך שלא נוצל כסף לבטיחות בשנה זו.

יצחק כהן: הייתי מציע לא להעביר את זה עכשיו אלא לבדוק את זה.

יצחק כהן: אני גם מציע להעביר את זה למחלקה במשרד התחבורה, לא לשתף בזה את כל הגופים שמשתקים את העבודה.

סמדר אלחנני: לפי דעתי חסר פה משרד.

סמדר אלחנני: החוק שמבטח את ביטוח רכב חובה עומד להסתיים השנה.

סמדר אלחנני: בחוק היתה הפרשה למלחמה בתאונות דרכים.

סמדר אלחנני: עם פקיעת החוק אמור גם זה להתבטל והמדינה צריכה לתקצב את המלחמה בתאונות הדרכים.

סמדר אלחנני: בתוכנית הכלכלית שהוגשה - עדיין לא הונחה בפני הוועדה - אמרו "השנה לא נתקצב את זה, נפחית במשרד התחבורה ונחזיר את החיוב לחוב".

סמדר אלחנני: התרגום של זה לחקיקה לא נעשה.

סמדר אלחנני: לי נראה שאם יש עודפים בקרן למלחמה בתאונות דרכים, הם צריכים להשאר בקרן למלחמה בתאונות דרכים ולא לעבור לפיקוח אחר.

עופר חוגי: יש matching מול הרשויות?

אילן סולומון: לפרוייקטים של בטיחות אין matching.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 91, ירים את ידו?

יעקב ליצמן: בעד – 7

יעקב ליצמן: אושר

רפרנט משרד האוצר: יש פה שינויים פנימיים בתקציב המשרד לבינוי ושיכון.

רפרנט משרד האוצר: מדובר פה על תגבור תקציב הבנייה הכפרית בסך 75 מיליון שקל בהרשאה להתחייב, ו-10 מיליון שקל במזומן.

רפרנט משרד האוצר: 9 מיליון זה לפיתוח תשתיות לבנייה חדשה באתרים תל-ציון וגשר הזיו, ו-30 מיליון שקל בהרשאה להתחייב ל-60 יחידות דיור.

מוסי רז: איפה?

רפרנט משרד האוצר: הרשימה נמצאת במשרד השיכון.

מוסי רז: תעביר לנו את הרשימה.

רפרנט משרד האוצר: בנוסף יש תגבור תקציב תשתיות בסך 31 מיליון שקל בהרשאה להתחייב.

מוסי רז: איפה?

רפרנט משרד האוצר: הרשימה במשרד השיכון.

רפרנט משרד האוצר: בנוסף יש תגבור תוכניות "השלמת פיתוח לבנייה מלפני 69" בסך 8500 שקל; תקצוב אשראי למשכנתאות בקיבוצים בסך 20 מיליון שקל ; תקצוב אשראי עבור 300 משכנתאות אגודה בסך 48 מיליון 129 אלף; ותגבור תוכנית השתתפות במימון הקמת מוסדות ציבור בסך חצי מיליון שקל בהרשאה להתחייב, בהתאם לסיכום בין משרד האוצר למשרד השיכון.

מוסי רז: אנחנו רוצים את הפירוט שהוא הבטיח לנו.

אברהם שוחט: תן את הרשימה של היישובים.

יעקב ליצמן: אנחנו נצביע על זה אחרי שנראה את הרשימה.

יעקב ליצמן: עכשיו יש רוויזיה על משרד החינוך.

יעקב ליצמן: מי בעד הרוויזיה על פנייה מס' 85?

יעקב ליצמן: בעד – 6

יעקב ליצמן: הרוויזיה אושרה.

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה

יעקב ליצמן: נגד – 2

יעקב ליצמן: 4.

יעקב ליצמן: צו הריבית (קביעת שיעור הריבית המכסימלי) (תיקון), התשס"ב-2002.

אבי (אברהם) גבאי: שר האוצר מוסמך על פי החוק לשנות את צו הריבית בנושא של ריבית משכנתאות, בהתייעצות עם נגיד בנק ישראל.

אבי (אברהם) גבאי: הצו הקיים היום מאפשר ריבית גג של הצמדה פלוס 17%.

אבי (אברהם) גבאי: רוב הבנקים לא משתמשים בגג הזה.

אבי (אברהם) גבאי: התברר לנו לאחרונה, שיש מספר בנקים שמשתמשים בגג הזה.

אבי (אברהם) גבאי: כשאתה נכנס היום לבנק למשכנתאות, אתה רוצה את הריבית הכי נמוכה.

אבי (אברהם) גבאי: כשאתה נכנס לפיגור לא שואלים אותך, לוקחים ממך כמה שרוצים.

אבי (אברהם) גבאי: אנחנו באים לפה כדי לסדר את הנושא הזה.

יעקב ליצמן: גם מה שאתם רוצים זה מידי גבוה.

אבי (אברהם) גבאי: בוועדת החוקה עבר לפני כחודשיים חוק הגנה על נוטלי משכנתאות.

אבי (אברהם) גבאי: שם נקבע ששר האוצר צריך לקבוע את צו הריבית, בהתחשב בריבית האוברדרפט.

אבי (אברהם) גבאי: למה בהתחשב בריבית האוברדרפט?

אבי (אברהם) גבאי: כדי שלא תהיה סיבה לא לשלם את המשכנתא.

אבי (אברהם) גבאי: שר האוצר מבקש לקבוע את הריבית לפי ריבית הפריים, פלוס 6.5%.

אבי (אברהם) גבאי: זאת הריבית הנהוגה היום בבנקים לאוברדרפט.

יעקב ליצמן: גם זה גבוה.

יעקב ליצמן: 12.5%, עם כל הכבוד, זה המון כסף.

אבי (אברהם) גבאי: הבאתי לפה טבלה של מה שנוהגים הבנקים לקחת היום.

עופר חוגי: לפי הצו שלך ריבית הפיגורים תהיה יותר נמוכה מהריבית שהוא יקח מאותו לווה.

אבי (אברהם) גבאי: לא מדוייק.

אבי (אברהם) גבאי: ברגע שאתה נכנס לפיגור, הבנק לוקח את הכסף והופך אותו לשקלי.

אבי (אברהם) גבאי: מה שהוא עושה היום לפי הצו הקיים זה 17% פלוס הצמדה.

שגית אפיק: צו הריבית הקיים כיום קובע שיעור ריבית פיגורים של 17%.

שגית אפיק: זה קיים משנת 1985 עד היום.

שגית אפיק: זה לא תוקן על ידי שר האוצר, למרות שהיו קריאות גם בכנסת וגם בוועדות, בייחוד בוועדת חוקה, לתקן את זה.

שגית אפיק: לאחרונה נחקק חוק הגנה על נוטלי הלוואות לדיור, וועדת חוקה החליטה להקצות לשר האוצר 60 ימים להביא תיקון לצו הזה.

שגית אפיק: באותן ישיבות שהתקיימו בוועדת חוקה, הועלתה הצעה של נגיד בנק ישראל.

שגית אפיק: אני רואה שהנגיד חזר על ההצעה שלו גם בנושא הזה.

שגית אפיק: ההצעה של הנגיד היתה לא לאפשר תקרה קבועה לכל ההלוואות, אלא שכל לווה יצטרך לשלם 50% מהריבית שהוא סיכם עם הבנק לגבי המשכנתא שלו.

אבי (אברהם) גבאי: זאת לא הצעת הנגיד, זאת הצעת המפקח.

אבי (אברהם) גבאי: הצעת המפקח היתה לקחת את ריבית ההלוואה הבסיסית ולהוסיף עליה 50%.

אבי (אברהם) גבאי: זה לא הגיוני, כי לאחד יש 4% ולאחר יש 6%.

שגית אפיק: זה מה שהוצג בוועדת חוקה.

אבי (אברהם) גבאי: נכון, אבל זה לא התקבל שם.

אבי (אברהם) גבאי: אחר כך פנינו לנגיד.

אבי (אברהם) גבאי: הנגיד אמר ללכת על 50% מריבית הפריים.

אבי (אברהם) גבאי: 50% מריבית הפריים זה לא טוב, כי זה משתנה.

עופר חוגי: ואם תלך על הפריים הממוצע ב-10 השנים האחרונות.

אבי (אברהם) גבאי: אתה לא הולך על הממוצע, אתה הולך על הפריים ביום הפיגור.

עופר חוגי: התפיסה לגבי האוברדרפט צריכה להיות שונה מהתפיסה לגבי המשכנתא, כי במשכנתא יש לך מספיק ביטחונות, בעוד שבאוברדרפט אין לך מספיק ביטחונות.

אבי (אברהם) גבאי: ברגע שאתה לוקח משכנתא אתה מגייס כסף לשלב ארוך.

אבי (אברהם) גבאי: מי שם את הכסף?

אבי (אברהם) גבאי: תוכניות חיסכון, קופות גמל, קופות פנסיה.

אבי (אברהם) גבאי: ברגע שיש פיגור, הבנק צריך לשלם לאנשים שהשקיעו את הכסף.

אבי (אברהם) גבאי: הוא צריך לגייס כסף קצר לסיפור הזה.

אבי (אברהם) גבאי: זה המחיר של כסף קצר היום בשוק.

יעקב ליצמן: עופר, הצו הזה זאת התקדמות, לכן אנחנו צריכים לתמוך בו.

יעקב ליצמן: מי בעד צו הריבית (קביעת שיעור הריבית המכסמילי) (תיקון), התשס"ב-2002?

יעקב ליצמן: בעד – 4

יעקב ליצמן: אושר

יעקב ליצמן: (תיקון – המשך מתן תגמולים לאלמנה שנישאה), התש"ס-2000.

יעקב ליצמן: הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון – המשך מתן תגמולים לאלמנה שנישאה), התש"ס-2000.

אברהם רביץ: הצעת החוק הזאת עלתה כמה וכמה פעמים על שולחן הכנסת.

אברהם רביץ: כמה מחברי הכנסת שהציעו פרשו מהכנסת, לכן לא היתה על זה רציפות.

אברהם רביץ: אני, יחד עם מספר חברי כנסת מכל הסיעות שותפים להצעת החוק הזאת.

עופר חוגי: כמה כסף זה המענק?

אברהם רביץ: 60 חודשי תגמול.

פנינה כהן: נכון להיום זה 7000 שקל לחודש.

אברהם רביץ: זה גורם לזה שהרבה אלמנות לא נישאות.

אברהם רביץ: זה שהן לא נישאות זה לא אומר שהן לא חיות עם בן-זוג.

אברהם רביץ: אם אותה אלמנה מתגרשת או מתאלמנת מהבעל השני שלה, למרות שהיא כבר קיבלה את הנדוניה היא חוזרת ומקבלת כל חודש את התגמול שלה.

אברהם רביץ: מה שקורה הוא, שאלמנות לא נישאות באופן רסמי אבל חיות עם בן-זוג.

ישראל כץ: ואם אין מתחתנות ומתגרשות?

אברהם רביץ: אם הן מתחתנות ומתגרשות הן ממשיכות לקבל.

אברהם רביץ: את המענק שהן קיבלו הן לא מחזירות.

ישראל כץ: ואם הן מתחתנות עוד פעם הן מקבלות עוד מענק?

אברהם רביץ: את זה אני לא יודע.

שגית אפיק: מענק משולם רק פעם אחת.

אברהם רביץ: אלמנות נמצאות בדילמה.

אברהם רביץ: אלמנה דתית לא יכולה לחיות עם גבר לא במסגרת נישואים, אלא אם היא תעבור על החוק.

אברהם רביץ: יש כאלה שלא רוצות לעבור על החוק.

אברהם רביץ: יוצא שהאלמנה נמצאת במצב בלתי נסבל, כי מצד אחד היא רוצה להתחתן, ומצד שני היא לא רוצה להפסיד את התגמול.

פנינה כהן: היא לא מפסידה.

ישראל כץ: זה אומר שרק אחרי 15 שנים של קבלת 30% היא תגיע לשווי מענק.

אברהם רביץ: זה לא קשור.

אברהם רביץ: למה זה לא עולה כסף למדינה?

אברהם רביץ: כי ההפרש בין ה-30% שתקבל אותה אלמנה שנישאת ל-100% שמקבלת אלמנה שלא נישאת הוא הפרש גדול.

אברהם רביץ: זה דבר שיעודד הרבה נשים להתחתן.

עופר חוגי: האם תהיה לה אפשרות או לקבל מענק או לקבל 30%?

יעקב ליצמן: זה גם זה וגם זה.

אפרים רובין: מדובר פה בתוספת של 25 מיליון שקל לשנה.

ישראל כץ: אפשר לדעת כמה אלמנות נישאות?

אפרים רובין: האיום הראשון זה 25 מיליון שקל שאין לנו מקור בשבילו.

אפרים רובין: האוצר צריך לסמן מקור.

ישראל כץ: איך אתה יכול לדעת מה יקרה כתוצאה מהחוק הזה?

אפרים רובין: הערכה שלנו היא, שבגלל ה-30% לא יהיה שום שינוי.

יעקב ליצמן: אז לא קרה כלום.

פנינה כהן: תיקון החוק הזה לא יעודד אותי להתחתן.

אפרים רובין: ה-30% האלה עולים לי כסף.

פנינה כהן: זה מזיק למשלם המסים.

ישראל כץ: אם הן מתחתנות זה יעלה פחות בסך הכל.

אפרים רובין: הן לא תתחתנה.

ישראל כץ: אז זה לא משנה.

מוסי רז: אם שיעור הנישאות יהיה אותו דבר זה יעלה יותר, כי אלה שמתחתנות יעלו בעוד 30%.

אפרים רובין: זה ה-25 מיליון.

אפרים רובין: יושבת-ראש אירגון האלמנות תבוא בדרישה לכיסוי פערים, כי היא תגיד שהיא גם נשואה והיא גם מקבלת תגמול.

פנינה כהן: ומה עם האלמנה שהיא באמת אלמנה?

ישראל שרון: אלמנה שלא מדווחת שהיא נישאה בשנית ממשיכה לקבל תגמול.

ישראל שרון: אלמנה שנישאת באופן חוקי מקבלת מענק בשני תשלומים בסדר גודל של 300 אלף שקל.

ישראל שרון: אלמנה שאין לה ילדים מקבלת מענק של 206 אלף שקל.

ישראל שרון: מדובר על כ-1000 אלמנות שנישאו בשנית.

ישראל שרון: מספר האלמנות שלא נישאו או שלא רשומות במשרד הפנים הוא 3500.

ישראל שרון: מספר האלמנות שילדיהן בגרו, דהיינו מעל לגיל 21, הוא 2500.

ישראל שרון: מספר האלמנות ללא ילדים הוא 300.

ישראל שרון: מספר האלמנות עם ילדים עד גיל 21 הוא כ-700.

ישראל שרון: אנחנו מתנגדים להצעה גם מבחינה כלכלית וגם מבחינה מקצועית.

אברהם רביץ: למה מקצועית?

ישראל שרון: המדינה באה במקום המפרנס.

ישראל שרון: זה עיקרון שיש לו גרורות רבות.

יעקב ליצמן: האם לא מגיע לאלמנה שרוצה להשתקם.

יעקב ליצמן: .?

ישראל שרון: אנחנו רוצים ללכת לפי גישתכם.

ישראל שרון: לפני כשנה הנהגנו..

ישראל כץ: מה עם נפגעי טרור?

אפרים רובין: אותם תנאים.

ישראל שרון: לפני כשנה הוספנו אפשרות ליתומים ללמוד במכללות.

עופר חוגי: הבעל השני יכול להתנכר לילדים מהנישואים הראשונים.

עופר חוגי: הצעת החוק מאפשרת לאמא לתת יותר לאותם היתומים.

עופר חוגי: אתה מטיב אותם בזה שהם יוכלו ללמוד, אבל ביום יום כשהילד רוצה דמי כיס..

פנינה כהן: היתומים מקבלים.

פנינה כהן: אני בעדכם לשפר את מצבה של האלמנה ושל היתום.

פנינה כהן: גם חוק משפחות חיילים שנחקק בשנת 1956 בא להטיב עם האלמנה ועם היתום.

פנינה כהן: החובה החברתית, הציבורית, המוסרית והמשפטית לדאוג לאלמנה וליתום.

פנינה כהן: הצעת החוק מדברת על אישה נשואה על פי חוק.

פנינה כהן: יש אפליה לרעת האלמנה כנגד הנשואה פיקטיבית, הידועה בציבור או זאת שהתגרשה פיקטיבית.

פנינה כהן: היא נהנית גם מהבעל המפרנס וגם מהתגמול שהיא מקבלת ממשרד הביטחון.

פנינה כהן: יש גם אלמנות של צבא קבע, שמקבלות מט"ש, תגמול משרד הביטחון, בעל מפרנס ואת יתר ההטבות שניתנו על חשבון משלם המסים.

יעקב ליצמן: לא הסברת למה את מתנגדת.

פנינה כהן: ה-30% לא ידרבן את האלמנות להתחתן.

יעקב ליצמן: זאת לא סיבה להתנגד.

פנינה כהן: אני רוצה לחיות במדינה שאיכפת לה מאלמנה ויתום.

פנינה כהן: במה שונה האישה הנשואה הזאת מכל אישה נשואה אחרת במדינת ישראל?

פנינה כהן: כאן מדברים על חשבון הקופה הציבורית.

פנינה כהן: לי כאזרחית המדינה איכפת.

פנינה כהן: כיצד תתגמלו את האלמנה שלא שיקמה את חייה?

פנינה כהן: האם אנחנו האלמנות שלא חיות פיקטיבית עם אף בן-זוג, אנחנו לא ידועות בציבור, אנחנו גם לא התגרשנו פיקטיבית.

פנינה כהן: .

יעקב ליצמן: אתן מקבלות.

פנינה כהן: אנחנו מקבלות תגמול.

פנינה כהן: אתם מגדילים את האפליה בין האלמנה שהיא באמת אלמנה ולא עוברת על שום חוק לאישה שעוברת על החוק.

פנינה כהן: במקום שהכנסת כגוף מחוקק תחפש דרכים איך לאכוף את החוק, היא נותנת לגיטימציה לעברייניות חוק.

אברהם רביץ: איך אני נותן בהצעת החוק שלי לגיטימציה לעוברי חוק?

פנינה כהן: כי אתם אומרים שהן אינן נישאות במתכוון.

יעקב ליצמן: אני מבין למה משרד הביטחון מתנגד, אבל אני לא מבין למה את מתנגדת.

פנינה כהן: אם אני מתחתנת אני אקבל 30%.

פנינה כהן: .

פנינה כהן: כיצד תתגמלו את האלמנה שלא שיקמה את חייה?

יעקב ליצמן: אבל את מקבלת את התגמול שלך.

יעקב ליצמן: מה מפריע לך שמישהי שרוצה להתחתן תקבל 30% מהתגמול?

יעקב ליצמן: הרי לא מורידים ממך.

פנינה כהן: אתה נותן למי שמתחתן ויש לו מפרנס.

פנינה כהן: כבוד הרב, אתה אמרת שזה יאפשר לאמא להוכיח את עצמה כסבתא.

אברהם רביץ: לא להוכיח, לתת.

פנינה כהן: תראה לי סבתא במדינת ישראל שקונה מתנות על חשבון משלם המסים.

פנינה כהן: זה לא חוק לאלמנות, זה חוק לנשואות.

פנינה כהן: חבר הכנסת רביץ, צריך לאכוף את החוק.

פנינה כהן: אישה שמתגרשת פיקטיבית עוברת על החוק.

אהובה פרל: אני אלמנת יום כיפור.

אהובה פרל: אני נשואה היום 20 שנה.

אהובה פרל: חבל לי וכואב לי שהיא כל כך מתנגדת.

אהובה פרל: אם אלמנות היו יודעות שהן תקבלנה 30% מהתגמול אחרי הנישואים השניים, זה היה מדרבן אותן להינשא והן לא היו חיות עם גבר ללא נישואין.

אהובה פרל: הרבה אלמנות רוצות להתגרש כדי לחזור לתגמולים.

אהובה פרל: זה דבר מצער.

אברהם רביץ: ברגע שחוקקו חוק שאומר שהגרושות תקבלנה מחדש, תוך חודשיים 60 התגרשו.

פנינה כהן: יש רשות שופטת, בקשה לאכוף את החוק.

אהובה פרל: אני יודעת שיתומים אחרי גיל 21 לא מקבלים אגורה שחוקה.

אהובה פרל: הם מקבלים את תגמול הנישואים שלהם, אבל בזה נגמר הסיפור.

אפרים רובין: הם מקבלים לימודים עד גיל 30.

אהובה פרל: אבל אם אמא רוצה לתגמל קצת את הילדים באיזו שהיא מתנה זה דבר שהיה יכול להקל.

אהובה פרל: יש הרבה מאוד קשיים לאלמנות נשואות, כי יש התנגדות מהבעל לעזור לילדים מהבעל הראשון.

אהובה פרל: זה עוול לא קטן.

אהובה פרל: זה שהיא אומרת שאישה אלמנה שנישאת זה כמו נשואה רגילה זה לא נכון.

אהובה פרל: אני כבעלת נסיון של נשואה פעם שנייה יכולה להגיד שזה לא אותו דבר.

אהובה פרל: בעלי הראשון נפל.

אהובה פרל: יש לי את כל הזכרונות ואת כל הקשיים.

מוסי רז: יש כאן טענה שמעלה הגברת כהן שעל פניו היא נכונה.

מוסי רז: יש את המחיר שהאלמנות שילמו שאותו אי אפשר להשיב.

מוסי רז: יש גם את הזכרונות שאני לא בטוח שעל הזכרונות המדינה משלמת כסף.

מוסי רז: המדינה נותנת כסף כדי שהאלמנה לא תקפח את פרנסתה.

מוסי רז: אם היא אלמנה אין שום בעיה, אבל אם היא נשואה נשאלת השאלה מה ההבדל בינה לבין אישה נשואה אחרת מהבחינה הכלכלית.

אברהם רביץ: אם יש ילדים אז הכל עולה.

מוסי רז: אם יש ילדים אז צריך טיפול ביתומים.

אברהם רביץ: הם כבר לא יתומים, הם בגירים.

אברהם רביץ: היא עדיין האמא.

מוסי רז: יכול להיות שנצטרך להתייחס לשאלה של היתומים.

מוסי רז: אני חושב שמאז שנת 1956 ועד היום חל שינוי באוכלוסייה.

מוסי רז: בשנת 1956 אדם בגיל 20,21 עמד ברשות עצמו והתחיל לפרנס את עצמו.

מוסי רז: היום זה יותר מאוחר, כי יש לימודים, יש צבא.

אברהם רביץ: אני לא מדבר על זה.

מוסי רז: אוקיי, אז הטענה היחידה שנשארת היא שהאישה הזאת היא לא שונה מבחינה כלכלית מאישה נשואה אחרת.

מוסי רז: ישנן נשים שלא מתחתנות, או מתחתנות באופן פיקטיבי, כי הן נפגעות מכך כלכלית.

מוסי רז: אם תתן 30% זה לא יפתור את הבעיה.

מוסי רז: אני לא חושב שזה יעודד נשים להתחתן.

אברהם רביץ: אם היא היתה צריכה לפרנס את הילדים, אז אתה צודק 30% זה לא משמעותי, אבל מדובר על יחס ממשיך לילדים, לנכדים.

אברהם רביץ: כשילד מתחתן ההורים עוזרים לו בדרך כלל.

פנינה כהן: הוא מקבל מענק נישואים.

שגית אפיק: הצעת החוק הזאת מתייחסת אך ורק לאלמנות של חיילים שנספו במערכה.

שגית אפיק: יש עוד אלמנות שזכאיות לקצבאות שונות.

שגית אפיק: הצעת החוק הזאת לא מתייחסת אליהן.

שגית אפיק: אתם יוצרים מצב שרק אלמנות מסוג מסויים תקבלנה.

עופר חוגי: הרב רביץ, למה שלא נוסיף את אלמנות נפגעי הטרור?

אפרים רובין: נפגעי טרור מוצמדים אלינו באופן אוטומטי.

אברהם רביץ: לקראת קריאה שנייה ושלישית נכנס לפירוט.

שגית אפיק: היום המענק הוא בשיקול דעת קצין התגמולים.

שגית אפיק: אני מבינה שבפרקטיקה זה ניתן לכל מי שנישאת.

שגית אפיק: האם קצין התגמולים ישנה את שיקול דעתו כאשר אנחנו משנים את החוק וכופים עליו לתת תוספת של 30%?

שגית אפיק: אפשר להציע איזון אחר.

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: אנחנו נעביר את זה לקריאה ראשונה.

שגית אפיק: רק תוסיפו סעיף תחולה.

יעקב ליצמן: אנחנו מדברים מהיום שיאושר החוק.

שגית אפיק: גם לגבי אלמנות שנישאו לפני שהתחיל החוק.

יעקב ליצמן: בין קריאה ראשונה לקריאה שנייה אני מניח שיבואו במו"מ עם מציע החוק.

יעקב ליצמן: מי בעד הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון – המשך מתן תגמולים לאלמנה שנישאה), התשס"ב-2002?

יעקב ליצמן: נגד – 0

יעקב ליצמן: אנחנו חוזרים לפנייה מס' 82.

יעקב ליצמן: משרד השיכון התבקש להעביר רשימה לגבי 30 מיליון שקל בהרשאה להתחייב ל-60 יחידות דיור.

יעקב ליצמן: מדובר על 6 דירות בגליל עליון, 6 דירות בגולן, 6 בזרעית, 12 בערבה, 8 בחבל אילות, 8 בחבל אשכול ו-14 בגוש עציון.

אברהם שוחט: ליצמן, תבקש את הפירוט של שאר הסעיפים.

יעקב ליצמן: כן.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מס' 82?

יעקב ליצמן: בעד – 6

יעקב ליצמן: אושר.

רפרנט משרד העבודה: סידור לעובדים ארעיים מאוקטובר 2001.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 87,88?

יעקב ליצמן: בעד-3

יעקב ליצמן: אושר

רפרנט משרד הקליטה: מדובר בפנייה להשתתפויות בין משרדי ממשלה: משרד הקליטה יחד עם משרד החינוך, משרד הקליטה מול משרד העבודה והרווחה, לטובת עולי אתיופיה ועולים אחרים.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 94?

יעקב ליצמן: בעד – 3

יעקב ליצמן: אושר

רפרנט משרד האוצר: מדובר על השקעות הון בתיירות.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 86?

יעקב ליצמן: בעד – 2

יעקב ליצמן: אושר