ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 401, 2002-05-20 10:30

עופר חוגי: יש למישהו התנגדות לסעיף הזה?

עופר חוגי: – אין.

אריאל אברהם: אנחנו עוברים לסעיף 22, תיקון סעיף 117.

אריאל אברהם: היום המצב הוא שזה סעיף עונשין, שקובע עבירות.

אריאל אברהם: אנחנו ממליצים לקבוע שמי שלא מגיש דו"ח בהתאם להוראות החוק במועד הגשת הדו"ח ולא שילם את המס המגיע לפי דו"ח שהגיש, יהיה דינו עד שנה מאסר.

עופר חוגי: מה המצב היום?

זאב פורת: היום המצב הוא אותו הדבר.

זאב פורת: זה שילוב של שני סעיפים.

אריאל אברהם: 118 מאפשר עד שלושה חודשים.

אריאל אברהם: היום יש גם הליכים כאלה שאם פונים בהליך כזה, אפשר לקבל עד שנה.

אנה שניידר: היתה מחלוקת משפטית.

אנה שניידר: בעבר היו הצהרות בבית המשפט שעצם העובדה שאדם לא שילם מס זו לא עבירה, אלא העבירה היא אי הגשת הדו"ח.

אנה שניידר: פה, בחוק, כתוב שאי אפשר להגיש דו"ח ללא התשלום הנובע ממנו, כך שממילא – אם אדם לא הגיש דו"ח הוא לא שילם את המס, ולכן זו עבירה שיש עליה עונש מאסר של שנה.

אנה שניידר: עכשיו כתבו את זה באופן מפורש, כדי שלא תהיה מחלוקת.

שוש שחם: לפי דעתנו, התוספת הזו היא גול עצמי למע"מ, כי היום, סעיף 88 קובע באופן ברור ומפורש שבזמן הגשת הדו"ח חייבים לשלם.

שוש שחם: בהוראות העונשין, סעיף 117, מדובר על זה שאם לא הגשת דו"ח עברת עבירה פלילית.

שוש שחם: אם אתה עושה עבירה נפרדת – אם לא שילמת עברת עבירה פלילית.

שוש שחם: אתה בעצם פותח פתח לכך שנישום יטען שהחוק עצמו מדבר על זה שזה לא הולך ביחד.

שוש שחם: עד היום מדובר על כך שזה הולך יחד – הגשת דו"ח שווה לתשלום.

שוש שחם: לא הגשת דו"ח – לא שילמת, ואז עברת את העבירה.

שוש שחם: אי אפשר היה להפריד ביניהם.

שוש שחם: במס הכנסה זה אחרת.

שוש שחם: מה ההגיון שלכם, בעניין הזה?

אברהם אריאל: היו ספקות, בשעתו.

שוש שחם: אין שום ספקות.

שוש שחם: אתם עושים לעצמכם גול עצמי.

שוש שחם: אתם עושים את ההפרדה הראשונה בחקיקה בין הגשת דו"ח לבין תשלום.

סיגל אבירם: יש פה החמרה מאד גדולה עם הנישומים, כי בעצם, לפי המשמעות של הסעיף הזה, אדם שמפגר בתשלום של יום אחד, אפילו, דינו מאסר שנה.

סיגל אבירם: זו החמרה רצינית.

סיגל אבירם: זו החמרה רצינית.

סיגל אבירם: אני באה מהתחום של השטח.

סיגל אבירם: מה שקרה הוא שאחרי שאנשים היו מאחרים בתשלום – אחרי יום אי אפשר היה להגיש נגדם - - - מאסר שנה לאדם שאחר?

אברהם אריאל: זה קיים כבר היום.

אברהם אריאל: זה כדי להסיר ספקות.

סיגל אבירם: סימן שיש ספקות.

סיגל אבירם: היה מצב שאנשים הגישו דו"חות ולא שילמו את הכסף.

אנה שניידר: היום יש סעיף 88 בחוק, שאומר שחייב במס חייב, עם הגשת הדו"ח, לשלם את המס שנובע מאותו דו"ח.

אנה שניידר: אם הוא לא הגיש דו"ח זו עבירה לפי סעיף 117, שדינה מאסר שנה.

אנה שניידר: היו עושים קונסטרוקציה, והיו אומרים - אם לא הגשת את הדו"ח, סימן שלא שילמת, ולכן היו מעמידים לדין לפי 117 א'.

אנה שניידר: עכשיו אומרים באופן מפורש שאי תשלום היא עבירה.

ישראל שטראוס: לצערי הרב, אני נאלץ לחלוק על הדברים.

ישראל שטראוס: זה סעיף חמור בצורה בלתי רגילה, שבא להפוך את כל כללי המשחק.

ישראל שטראוס: אנחנו מתנגדים.

ישראל שטראוס: זה שינוי של כל כללי המשחק.

ישראל שטראוס: נכון להיום ישנן כל מיני פרשנויות, שבית המשפט העליון קיבל אותן.

ישראל שטראוס: מחר הוא יכול לשנות אותן.

ישראל שטראוס: לפי הפרשנויות האלה, זו עבירה שדינה מאסר של שלושה חודשים, לפי סעיף 118.

ישראל שטראוס: זו הפרשנות של בית המשפט.

ישראל שטראוס: היום היא קיימת, ומחר הוא יכול לבטל אותה.

ישראל שטראוס: הוא יבטל, כי זה דבר שנוגד את כל הדין הישראלי, שבשביל חוב מס מקבלים מאסר.

ישראל שטראוס: באה ההצעה הזו ואומרת שיוכנס לחוק לא רק דבר שהוא לא כתוב בו, היום, נקבע במקום 3 חודשים, לפי 118, כמו שבית המשפט העליון קבע – שנה, לפי סעיף 117.

ישראל שטראוס: זה אומר קפיצה של שתי מדרגות בבת אחת: האחת, להעביר את זה מ- 118 ל- 117 והשניה – להפוך את זה מ- 3 חודשים לשנה.

ישראל שטראוס: בית המשפט העליון קיבל את עמדת מע"מ ובמקרה פלוני הרשיע, לפי סעיף 118.

ישראל שטראוס: נגזרו 3 חודשים.

ישראל שטראוס: פסק הדין הזה הוא תקף, והוא קבע 3 חודשים לא מתוקף סעיף בחוק, אלא מתוך החלטה, שמחר יכולה להיות אחרת.

יעקב ליצמן: אבל ברגע שהחוק אומר "עד שנה" – זה לא אומר כלום.

ישראל שטראוס: אבל קודם היה – עד 3 חודשים.

ישראל שטראוס: מע"מ אומר שה- 3 חודשים הם לא בחוק, אלא בפרשנות שבית המשפט אימץ.

יעקב ליצמן: אתה חולק על הסמכות של מע"מ לבקש החמרה?

ישראל שטראוס: לא, אבל אנחנו מתנגדים.

ישראל שטראוס: אנחנו חיים במדינה שלא מכניסים בה אדם לכלא בגלל חוב כספי.

יעקב ליצמן: אני סומך על השופטים שלא יעשו את זה.

ישראל שטראוס: אז למה רק פה זה נקבע?

ישראל שטראוס: למה לא על חוב למס הכנסה?

איתן רוב: כי החוקים הם שונים, במהותם.

נדב כהן: מעבר לזה שיש פה החמרה, נוצר מצב שבענייני מס תהיה דיסהרמוניזציה בלתי סבירה.

נדב כהן: אדם יגיש דו"ח למס הכנסה, ואם הוא לא משלם – זה לא עבירה בכלל --

איתן רוב: אבל גם היום זה כך.

קריאות: -

נדב כהן: כולם יודעים שלהרבה עוסקים אין את האפשרות האובייקטיבית לשלם, כי הצד השני יכול להיות ממשלה, או כאלה שלא משלמים.

נדב כהן: כלומר, אנחנו דורשים מאדם להיכנס לכלא על דבר שהוא לא יכול היה למנוע, ובנוסף לכל – גם יתחמקו מזה בקלות, כי יגישו דו"ח מוקטן, ישלמו, ואחרי חודשיים יגישו דו"ח מתקן.

נדב כהן: אז גם אין ממש בעניין הזה.

איתן צחור: מדובר הרבה בעבירה אבסולוטית, בכלל לא מתייחסת לשום סיבה שהיא שעומדת מאחורי האי תשלום.

איתן צחור: צריך להוסיף "בהיעדר סיבה מספקת".

איתן צחור: כלומר – לא שילם את המס בהיעדר סיבה מספקת.

ישראל שטראוס: הממשלה לא פרעה לו את החוב והוא הולך לשנה למאסר?

איתן רוב: אתה מכיר מקרים שהממשלה לא פרעה למישהו חוב, ומע"מ הגיש נגדו כתב אישום?

שוש שחם: אני מכירה.

שוש שחם: היה לי תיק כזה, בטיפולי.

ישראל שטראוס: אנחנו לא הצטרפנו לעמדה של לה"ב, אבל להיות אדישים לעובדה שהתופעה הזו קיימת במדינת ישראל, שהממשלה לא ממהרת לפרוע חוב?

ישראל שטראוס: שלא יהיה מקום לאי הבנה.

ישראל שטראוס: היום, בעל מקצוע חופשי יכול להוציא חשבונית מס כאשר הוא מקבל את התמורה.

ישראל שטראוס: הוא חייב במע"מ כשהוא מקבל את התמורה.

ישראל שטראוס: כשהוא נותן שירות למשרד ממשלתי רוצים שהוא יגיש קודם כל חשבונית מס.

ישראל שטראוס: זה תנאי בחוק.

איתן רוב: זו מהות החוק.

ישראל שטראוס: לא, זה לא מהות החוק.

ישראל שטראוס: אלה הן הוראות החשב הכללי.

איתן רוב: כי יש כאלה שעובדים על בסיס מזומן, ויש כאלה שלא.

ישראל שטראוס: אני הייתי מציע שאנשי מע"מ יתייעצו עם חשב מע"מ- האם מותר לו בכלל להגיש בקשה לאישור חשבונית, אם מותר לו לאשר תשלום אם האיש לא הגיש חשבונית מס, שהוא פטור, לפי החוק, להגיש אותה.

אריאל אברהם: ו "עד שלושה חודשים זה טוב"?

ישראל שטראוס: לא.

ישראל שטראוס: אבל אני אומר לא להגדיל את זה.

ישראל שטראוס: התנגדתי גם ל- 3 חודשים.

אריאל אברהם: אנחנו לא זריזים בהגשת תביעות.

שוש שחם: אתה טועה.

שוש שחם: אין לך שליטה על זה.

יעקב ליצמן: אני עומד להשאיר את הסעיף הזה.

יעקב ליצמן: מעבר לכך – תגיד לי מה אתה רוצה שיהיה כתוב.

יעקב ליצמן: הבנתי את הטיעונים.

ישראל שטראוס: אני בעד להשאיר את המצב הנוכחי, ושהם יגישו מה שהם רוצים ויישפטו איך שהם רוצים.

ישראל שטראוס: לא לכתוב את זה כסעיף בחוק.

ישראל שטראוס: אפשר להוסיף: "... ללא סיבה מספקת" או: "...

ישראל שטראוס: זולת אם יוכיח החייב שיש לו תביעה בת תוקף מרשות במדינת ישראל".

נדב כהן: המילים "ללא סיבה סבירה", על מנת שלא יהיה חוב דרקוני שמיישמים אותו.

שוש שחם: האמת היא שהמילים האלה צריכות להיות בכל 117.

יעקב ליצמן: כל החוק הזה בא לפשט היכן שהיה היום בלאגן.

יעקב ליצמן: אתה רוצה להכניס את הבלאגן.

יעקב ליצמן: הסעיף הזה הולך להישאר, ואני מבקש מישראל שטראוס הצעה לנוסח.

אנה שניידר: אולי "ללא הסבר סביר"?

שוש שחום: "ללא הצדק סביר".

אריאל אברהם: זה יותר גרוע מהמצב הקיים.

נדב כהן: ההצעה שלי היא להוסיף: "ובלבד שקיבל החייב הזדמנות סבירה להציג לפני המנהל את הסיבה".

אריאל אברהם: אני ממליץ בפני היושב ראש לא לשנות כלום מהסעיף.

יעקב ליצמן: אני ממליץ לקבל את זה.

יעקב ליצמן: נקבע את זה תוך הגבלת זמן.

עופר חוגי: במתכונת הזאת, עדיף למע"מ חוק - -

אריאל אברהם: מאחר ובית המשפט התייחס לנושא הזה וקבע את עמדתו שזו בלאו הכי עבירה, לפי סעיף 118, אז אין צורך להחמיר מעבר ל- 118.

אנה שניידר: אז מחקנו את הסעיף.

אנה שניידר: סעיף 22 ירד.

אריאל אברהם: ההצעה הזו, תיקון סעיף 117, הוגשה בשעתו לפני שבית המשפט התייחס לנושא.

אריאל אברהם: מאחר ובית המשפט התייחס לנושא וקבע שאין להגיש דו"ח ללא תשלום, יש לראות בזה משום עבירה, לפי סעיף 118 או 117, לפי העניין.

אריאל אברהם: אין צורך בתיקון המוצע.

אריאל אברהם: לפי סעיף 129 לחוק מס ערך מוסף, בפסקה (ב), עוסק רשאי להוביל טובין בין באמצעות חשבונית מס או באמצעות תעודת משלוח.

אריאל אברהם: לגבי מכירת טובין לרשות הפלשתינאית או מהרשות הפלשתינאית, אנחנו רוצים שבמקרים האלה תהיה אך ורק הובלת טובין באמצעות חשבונית מיוחדת.

אנה שניידר: אז מחקתם את תעודת המשלוח.

יעקב ליצמן: את זה אני מבין, כי יש שם הרבה זיופים.

יעקב ליצמן: אבל אפשר לזייף גם את זה.

איריס וינברגר: אני ממשיכה בקריאה: "24.

איריס וינברגר: בסעיף 137א לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (ב), "במקום בסעיף 31(3) או על פיו" יבוא "בהגדרה "עוסק פטור" בסעףי 1 או על פיה";

אנה שניידר: זה תיקון טכני.

איריס וינברגר: "(2) בסופו יבוא - "(ג) נשאר ברשות עוסק כאמור בסעיף קטן (א) נכס שהוא מקרקעין, רשאי המנהל, לבקשת העוסק, על אף האמור באותו סעיף קטן, לדחות את מועד החיוב במס עד למועד העברתו של נכס המקרקעין לאחר או עד למועד אחר שיורה ובתנאים שיורה; דחה המנהל את מועד החיוב במס כאמור, ישולם המס אף אם העוסק כאמור לא יהיה חייב במס בעת המכירה".

אנה שניידר: כאן רק להבהיר שהסעיף הקיים בעצם מחייב אדם שהפסיק כליל את עסקיו או העביר את הבעלות על עסקו לאחר, ונשאר בידו נכס, הוא מחייב אותו בעצם במס.

אנה שניידר: כך זה הכלל.

אנה שניידר: כאן יש הקלה, כאשר אומרים שאם מדובר במקרקעין, או מדובר בסכום גדול שהוא צריך לשלם, אז אומרים שלא יראו את זה כמכירה רעיונית, מייד עם הפסקת הנכסים, אלא נחכה למכירה עצמה.

איתן צחור: שיותר כאן בעת החיוב במס לקזז גם את התשומות שקשורות במכירה.

איתן צחור: אין פה התייחסות לזה.

אריאל אברהם: הוא כבר ניכה מזמן.

אריאל אברהם: הוא ישלם ויוציא חשבונית.

אריאל אברהם: זו עסקה רגילה.

איריס וינברגר: אני ממשיכה: "25.

איריס וינברגר: בסעיף 138(א) לחוק העיקרי, אחרי "רשאי להתעלם מעסקה" יבוא "או מפעולה".

איריס וינברגר: יש פה הרחבה של עסקה מלאכותית או בדויה, כדי לא להיצמד להגדרה של "עסקה" בחוק, אנחנו קובעים "עסקה" או "פעולה".

אנה שניידר: סעיף 138 הקיים אומר כך: המנהל רשאי להתעלם מעסקה אם הוא סבור שהיא מלאכותית או בדויה, או שאחת ממטרותיה העיקריות היא הימנעות ממס, או הפחתת מס בלתי נאותה.

אנה שניידר: עכשיו אומרים: לא תמיד פעולה מסוימת שאדם עושה מגיעה לגדר "עסקה" כהגדרתה בחוק, ורוצים לומר שהוא עשה איזושהי פעולה שמטרתה הימנעות ממס, או איזשהו תרגיל, המנהל מוכן להתעלם מזה - -

יעקב ליצמן: מה זו "פעולה"?

אנה שניידר: רישום מניות, או דברים שאינם בגדר עסקה.

עופר חוגי: אבל לא מוגדר מה היא פעולה.

עופר חוגי: מציינים פה דבר מאד מורחב.

אריאל אברהם: יש עוסק שעסקו מכירת חשבוניות מס.

אריאל אברהם: אין לו עסקה, הוא רק מוכר.

איריס וינברגר: אני ממשיכה: "26.

איריס וינברגר: בפקודת המכס, בסעיף 231א, אחרי "100" יבוא "106".

איריס וינברגר: סעיף זה עושה תיקון עקיף לפקודת המכס לגבי סעיפים מחוק מע"מ שמאומצים לפקודת המכס, ויחולו על מכס.

איריס וינברגר: סעיף 100 כבר קיים, וסעיף 106 שמתווסף כאן מדבר על העברת נכסים ללא תמורה.

איריס וינברגר: סעיף 27 מדבר על אותו הדבר, רק לגבי מס קניה: " בחוק מס קניה (טובין ושירותים)...

איריס וינברגר: בסעיף 29ד, אחרי "1א" יבוא "106 ו- 112א'".

איריס וינברגר: "תחילה ותחולה 28.

איריס וינברגר: (א) תחילתו של חוק זה, למעט הסעיפים המפורטים בסעיף קטן (ב), ב- 1 בחודש שלאחר פרסומו (להלן- יום התחילה).

איריס וינברגר: "

אנה שניידר: כאן קיבלנו את ההערות שלכם, ולכן בסעיף קטן (ב) זה מקבל ביטוי.

איריס וינברגר: "(ב) תחילתם של סעיפים 1, 53(א) ו- 59 לחוק העיקרי כנוסחם בסעיפים 1(2), (3) ו- (4), 10 ו- 12 לחוק זה, וכן תחילתו של ביטול סעיפים 42 ו- 57 לחוק העיקרי, כאמור בסעיפים 6 ו- 11 לחוק זה, ביום כ"ז בטבת התשס"ג (1 בינואר, 2003).

איריס וינברגר: (ג) הוראות סעיף 131(1) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 4(1) לחוק זה..." לגבי המעבר של השכרה למגורים ל- 25 שנה מ- 10 שנים "..

איריס וינברגר: חולו על השכרה למגורים שהסכם לגביה נחתם אחרי יום התחילה".

סיגל אבירם: לסיכום, אני רוצה לומר 3 נקודות שהן מאד חשובות.

סיגל אבירם: האחת – הנושא של שינוי סיווג של עוסק, מעוסק מורשה לעוסק פטור, על פי החלטת מע"מ – אמנם מע"מ הוסיפו שניתן לערער על זה, אבל עדיין זה שינוי שיכול לפגוע בחופש העיסוק של אדם.

סיגל אבירם: הערה שניה – בסעיף 18 בדיון הקודם, לגבי קביעת חוב על ידי ממונה, סוכם שיהיה אפשר לקזז תשומות, ועדיין רשום בנוסח של הסעיף המתוקן שהמס ישולם על העסקה.

סיגל אבירם: מהסעיף לא ברור במאת האחוזים.

סיגל אבירם: כיוון שמע"מ מאד רוצה שלא להתמודד עם משפטים, לא ברור מהסעיף שאפשר לקזז תשומות גם לא מהעסקה הספציפית שהממונה צריך להעביר את הכסף לגביה.

סיגל אבירם: חבל שזה לא כתוב, כי זה יעורר הרבה דיונים בבית המשפט.

סיגל אבירם: סוכם שיהיה כתוב את זה.

יעקב ליצמן: באיזה סעיף מדובר?

אריאל אברהם: תיקון סעיף 18 לחוק.

אנה שניידר: לסעיף קטן (ג) יש הסתייגות של חבר הכנסת פריצקי שהסעיף יימחק.

אנה שניידר: הוועדה צריכה להחליט אם היא מקבלת את ההסתייגות שלו או לא.

אנה שניידר: הודיעו לי כאן גם שסוכם עם משרד המשפטים למחוק את סעיף קטן (ה).

סיגל אבירם: מה שעוד חשוב להעיר זה שמהסעיף של הממונה מובן שהממונה חייב להעביר את המס של העסקה לפני שהוא עושה כל תשלום אחר לכל גוף אחר.

סיגל אבירם: לא ברור מהסעיף.

סיגל אבירם: בקשתי היא רק, להבהיר, שיהיה ברור שאפשר לקזז תשומות, שהממונה יכול לקזז תשומה מהמס.

סיגל אבירם: רשום במפורש שצריך לשלם את המס על העסקה לפני שעושים פעולות אחרות.

סיגל אבירם: המס על העסקה – 17 או 18 אחוז – לא ברור אם הממונה יכול לקזז תשומה שלא קשורה לעסקה הספציפית הזו אלא תשומה שנצברה לו מחודשיים לפני כן.

אריאל אברהם: אמרנו שאם נכנס הכונס לנעליו של העסק, אז הוא נכנס לטוב ולרע, בכל – לניכוי ולחיוב והכל.

אריאל אברהם: המצב הזה ברור.

סיגל אבירם: אבל זה לא כתוב.

אריאל אברהם: השאלה התעוררה רק אם הוא מונה להיות כונס לגבי נכס מסוים מתוך הנכסים – רכב, מכונה מסוימת.

אריאל אברהם: לגבי זה התעוררה השאלה מה הכללים, ואיך צריכים לנהוג.

אריאל אברהם: בדרך כלל העוסק כבר ניכה את מס התשומות בגין אותה מכונה.

אריאל אברהם: כשהכונס נכנס כבר, הוא נמצא בשלב שכבר נוכו המסים.

סיגל אבירם: אבל אם לא ניכה – מה ייעשה?

אריאל אברהם: אז הוא רשאי.

סיגל אבירם: מקריאה בסעיף לא ברור הדבר.

סיגל אבירם: זאת ההערה שלי – זה לא ברור, ואפשר יהיה להבין את זה אחרת.

סיגל אבירם: הדבר השלישי – ממשרד התיירות הבטיחו רשימה של קריטריונים לתיירים, לגבי חנויות ועסקים.

סיגל אבירם: לא קיבלנו את הרשימה הזו.

יעקב ליצמן: אבל זה לא בתוך החוק.

יעקב ליצמן: אנחנו דורשים את זה ללא קשר לחוק.

מירי חושן: הבאנו את הרשימה, אך כיוון שהדיון התחיל מסעיף מתקדם יותר, לא מצאנו מקום להפריע.

יעקב ליצמן: אנחנו נצטרך להצביע עכשיו.

יעקב ליצמן: יש הסתייגויות.

יעקב ליצמן: האם נביא אותן למליאה?

אנה שניידר: זה נתון לשיקול דעתך.

אנה שניידר: בדרך כלל, אם יש הסתייגות, וכבר יודעים עליה תוך כדי הישיבה, עדיף להציג את ההסתייגות, להצביע עליה.

אנה שניידר: אם היא תיפול – זה יעלה למעלה.

אנה שניידר: אם זה יתקבל – נתקן את החוק בהתאם.

יעקב ליצמן: מה היו ההסתייגויות?

אנה שניידר: יש הסתייגויות של חברי הכנסת פריצקי, וילן ולנגנטל.

יעקב ליצמן: אנחנו נקיים הצבעה.

יעקב ליצמן: מה הן ההסתייגויות?

אנה שניידר: חבר הכנסת נחום לנגנטל מבקש שהתייר יוגדר כך: "תייר- תושב חוץ היושב דרך קבע מחוץ לישראל".

יעקב ליצמן: מה משרד התיירות אומר?

יעל מזרחי: אנחנו בעד.

יעקב ליצמן: עם כל הכבוד, את לא יכולה לדבר אחרת ממי שמייצג את הממשלה.

מירי חושן: התאחדות המלונות ביקשה את זה.

מירי חושן: אני מבינה שיש עוד חבר כנסת שמעוניין בזה.

אנה שניידר: ההגדרה שמע"מ רוצים עכשיו תיצמד לאשרות כניסה.

אנה שניידר: חבר הכנסת לנגנטל אומר: "תושב חוץ היושב דרך קבע מחוץ לישראל".

מירי חושן: היחידים שמגיעים היום לארץ הם עדיין יהודים, ישראלים לשעבר - -

איתן רוב: במצב הקיים היום אנחנו מבקשים יחד אתכם שישראל - -

מירי חושן: יש כאן איזשהו אבסורד.

מירי חושן: ילדים של ישראלי שנולדו בארצות הברית, ולא מדברים עברית, ונכנסים לארץ עם דרכון אמריקאי.

מירי חושן: הם גרים בארצות הברית, הם לא ישראלים.

אנה שניידר: אני שמעתי לאחרונה ברדיו פרסומות של משרד הפנים שמסבירים שאם לישראלי יש דרכון כפול – ישראלי ואחר, הוא חייב להיכנס לארץ עם הדרכון הישראלי.

מירי חושן: כל השקעה שלנו היום, בתיירות, מופנית ליהודים.

מירי חושן: אף אחד אחר לא מגיע לארץ.

מירי חושן: ילדים שנולדו לישראלי שחי 40 שנה בארצות הברית ונשוי לאמריקאית - -

יעקב ליצמן: אני נגד ההסתייגות של חבר הכנסת לנגנטל.

עופר חוגי: למה?

עופר חוגי: אני רוצה להצביע בעד.

יעקב ליצמן: אז אני אבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת לנגנטל?

יעקב ליצמן: – 1.

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: – 1.

יעקב ליצמן: אני מבקש רביזיה.

אנה שניידר: ההסתייגות הבאה היא של חבר הכנסת יוסף פריצקי לסעיף 2, שמתייחס לסעיף 18.

אנה שניידר: הוא מבקש למחוק את סעיף קטן (ג).

יעקב ליצמן: אז אני מצביע: מי בעד ההסתייגות?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: – 1.

אנה שניידר: יש לו הסתייגות נוספת – הוא רוצה להוסיף את המילים שהממונה יהיה רשאי לקזז את מס התשומות במקומו של העוסק, ברוח ההערה שנשמעה כאן.

אנה שניידר: יש סעיף 38 לחוק, שמדבר על ניכוי מס תשומות.

אנה שניידר: באף מקום אחר בחוק לא אומרים, באותם מקומות שבהם מחייבים במס, שמותר לנכות מס תשומות.

אנה שניידר: הדבר הזה ברור מהמבנה של החוק.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת פריצקי?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: ההסתייגות לא התקבלה.

אנה שניידר: ההסתייגות הבאה היא גם של חבר הכנסת פריצקי, לסעיף 3, שזה אותו סעיף 30.

אנה שניידר: הוא מבקש למחוק את סעיפים קטנים (א), (ב) ו- (ג).

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: לא אושר.

אנה שניידר: סעיף 4 זה הסתייגות של חבר הכנסת אבשלום וילן, פסקה 2 – עניין הקרקע החקלאית.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת אבשלום וילן?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: לא אושר.

יעקב ליצמן: אנחנו נצא להפסקה של 3 דקות, ונצביע על הרביזיה.

יעקב ליצמן: (הישיבה חודשה לאחר מספר דקות)

יעקב ליצמן: ההסתייגות עומדת להתקבל, והפעלת הסעיף הזה, של ההסתייגות, תהיה ב- 2003.

יעקב ליצמן: זאת אומרת שהמצב יישאר כפי שהוא, ובשנת 2003 זה ייכנס לתוקף.

יעקב ליצמן: זאת אומרת שהסעיף הזה ייכנס לתוקף ב- 1.1.2003.

אנה שניידר: הוועדה מחליטה שהיא מקבלת את התיקון המוצע על ידי מס ערך מוסף להגדרת "תייר", דהיינו – הצמדת הסטטוס שלו למה שכתוב בחוק הכניסה לישראל, אולם ההפעלה של זה תהיה רק מה- 1 לינואר, 2003.

יעקב ליצמן: מי בעד התיקון הזה?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: תודה, התיקון אושר.

יעקב ליצמן: עכשיו נצביע על החוק, עם כל התיקונים – מי בעד חוק מס ערך מוסף (תיקון מס' 22) לשנת 2002, עם כל התיקונים?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: החוק אושר פה אחד.

יעקב ליצמן: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.