ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 399, 2002-05-14 10:00

יעקב ליצמן: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה בנושא הראשון של הצעת חוק מס ערך מוסף, תיקון מס' 22, התשס"ב- 2002.

יעקב ליצמן: אנחנו ממשיכים בתיקון סעיף 30 לפני סעיף 2.

אנה שניידר: על סמך הישיבה הקודמת הכנו נוסח מתוקן לוועדה, שזה מה שנמצא לפניכם.

אנה שניידר: לגביו יש לנו רק שינוי שרצינו לבקש את אישור הוועדה, וזה מחיקת כל ההגדרה "יחסים מיוחדים" בסעיף1(1), זה כבר לא מופיע כאן, אבל צריך את אישור הוועדה, זו בעצם קבלת ההסתייגות של חבר הכנסת פריצקי.

יעקב ליצמן: עד לרגע זה לא אישרנו כלום, לא הצבענו, את צריכה לזכור את זה לקראת ההצבעה.

יעקב ליצמן: נתקדם הלאה לסעיף 3 (2).

"בסופו יבוא: בסעיף זה, "תושב חוץ" – תושב חוץ כהגדרתו בסעיף 1 כשהוא נמצא במחוץ לישראל ואין לו עסקים או פעילות בישראל.

"בסופו יבוא: "

יעקב ליצמן: "אין לו עסקים" זאת אומרת אין לו עסקים בחו"ל?

אריאל אברהם: אין לו עסקים בישראל ויש לו עסקים להיות בחו"ל.

אריאל אברהם: זה בהמשך לתיקון ההגדרה, כתוצאה מהגדרת תושב חוץ בסעיף 1, היינו זקוקים להכניס גם את תיקון ההגדרה בסעיף 30.

יעקב קסטל: אדוני היו"ר, אולי כדאי לחכות?

יעקב ליצמן: אני חייב להודיע שאנחנו בדרך כלל לא מחכים לאף אחד, אפילו התחלנו באיחור של 2 דקות.

איציק מן: האם חברות השכרת רכב שהוזמנו לפה יכולים להתייחס לסעיף הזה?

יעקב ליצמן: אתה רוצה להסביר לי מה יש לו כן לחפש בחו"ל?

איציק מן: בערך.

איציק מן: שמי איציק מן, ואני מנהל של חברה להשכרת רכב.

איציק מן: אני לא אתעלם כרגע שישנם חקירות נגד כמה חברות.

יעקב ליצמן: נדמה לי שנגד כולן.

איציק מן: ממש לא נגד כולן.

יעקב ליצמן: אני קורא עיתונות, בעיתונות כתוב שחוקרים את כולם.

איציק מן: אלה שפה עדיין לא נעצרו.

יעקב ליצמן: גם בבנק למסחר לא כולם נעצרו עדיין.

איציק מן: תודה על האופטימיות.

איציק מן: אנחנו רוצים להכניס לדיון, שמבחינתנו כחברות השכרה, הדבר היחידי שחשוב, שהדברים יהיו פשוטים.

איציק מן: אם תחליט המדינה שגם תיירים משלמים מע"מ בבתי מלון ובהשכרת רכב זה בסדר, ובלבד שצריך להבין שפקידי ההשכרה שפזורים בסניפים בארץ, הם בדרך כלל בחורים צעירים, זה לא ג'וב שאנשים נשארים בו 20 שנה.

איציק מן: אני מדבר על דייל השכרה, זה שיושב מאחורי הדסק, הם בדרך כלל חבר'ה צעירים שמתחלפים.

אריאל אברהם: מה יותר פשוט מלפתוח דרכון לראות שיש לו B1, B2 ,B3.

יעקב ליצמן: לאן אתה חותר?

יעקב ליצמן: אתה רוצה להקל על הפקידים שלך?

איציק מן: אני רוצה לא להיות במצב - - -

יעקב ליצמן: אתה לא רוצה להיות בחקירות.

איציק מן: אני לא רוצה להיות במצב שבעוד חמש שנים יבוא אלי מע"מ ויגיד לי שגברת רות מסניף רעננה לא הסתכלה ולא שמה לב ש- B2 זה לא B1, ואני בעצמי לא יודע מה זה.

איציק מן: אני לא יכול לרדת לרזולוציה כזו עם אנשים שזה גם לא תפקידם.

יעקב ליצמן: אבל מישהו חייב לעשות את זה.

יעקב ליצמן: אפשר לעשות את זה רק כשמקבלים את הרכב.

איציק מן: אני אסיים את הארגומנט ואז תחליט אם אני טועה או לא, אני אתן לך דוגמא נוספת, לפני כמה שנים אירחתי תיירים מקוראה, נציגי יבואן רכב שלא מעונינים להחתים את הדרכון בארץ, והדרכון שלהם לא מוחתם.

יעקב ליצמן: דברנו על זה, יש לי גם לזה הצעה ואמרתי את זה בישיבה הקודמת, שבמקביל לדרכון יש גם פיסת נייר באמצע, מקבלים כרטיס מוחתם שצריכים למסור ביציאה, זה יכול לשמש בדיוק לאותה מטרה כמו הדרכון.

איציק מן: אני לא יודע למה אתה בדיוק מתכוון.

יעקב ליצמן: היית פעם בחו"ל.

איציק מן: קצת.

יעקב ליצמן: אם אתה נכנס לארצות הברית אתה מקבל כרטיס כזה שאת החלק השני אתה מוסר כשאתה יוצא.

יעקב ליצמן: אותו כרטיס מקבל מי שמגיע לארץ, מוחתם, באותה חותמת שמחתימים את הדרכון, מחזיקים את הכרטיס עד שיוצאים מהארץ, לפי החוק, וכשיוצאים מוסרים את זה לפקיד ביציאה והכל בא על מקומו בשלום.

איציק מן: ההיקף הכספי של הסיפור הזה הוא זניח, הוא 2.3 מיליון שקל לשנה.

יעקב ליצמן: יש ספר שלם של תירוצים.

איציק מן: אני לא נותן תירוצים, אני מסביר את התמונה כמו שאנחנו רואים אותה.

איציק מן: ההיקף הכספי הוא זניח, הסיכוי שאני אצטרך לתת הסברים בעוד ארבע שנים למה הפקידה עשתה B1 או B2 הוא יחסית לא נמוך, ואנחנו מוכנים אפילו במחיר שישלמו מע"מ.

יעקב ליצמן: מישהו חייב לעשות את זה ואם אתם לא תעשו את זה אף אחד לא יעשה את זה.

איציק מן: למה שהמדינה לא תעשה כמו בהרבה מדינות באירופה החזר מע"מ?

אריאל אברהם: הנטל הכספי שיחול על התייר הוא די גבוה.

אריאל אברהם: ב- change כשמחזירים את הכסף גובים עמלות.

איציק מן: בצרפת, כשאתה מגי לשדה התעופה אתה ניגש למע"מ ומקבל את כל הכסף מהפקיד, או לחשבון, או דרך כרטיס האשראי או במזומן.

סמדר אלחנני: עם עמלה גבוהה, באנגליה העמלה מאד גבוה.

איציק מן: בצרפת אין שום עמלה.

איציק מן: עשיתי את זה כל כך הרבה פעמים.

אריאל אברהם: מלבד זאת, אתה רוצה להעביר את הנטל מפקיד שיושב אצלך לפקיד יושב אצלנו?

אריאל אברהם: הנושא הוא לא רק בהשכרת רכב, גם בבתי מלון.

יעקב ליצמן: אני חושב שאנחנו לא צריכים להמשיך לדון בסעיף, הוא נראה לי די פשוט ולא עבודה קשה, בסך כל מעט אחריות כשמסתכלים בדרכון, ומעבר לכך אין שום בעיה, לכן אני לא רואה שאנחנו צריכים להתעמק כל כך בסעיף הזה.

עינת ברכה: עורכת דין עינת ברכה, יועצת משפטית של איגוד לשכות המסחר.

עינת ברכה: ההגדרה המתייחסת לנושא של אשרות, מסירה מתוכה קבוצה שלמה של מחזיקי דרכון ישראליים, אזרחים ישראליים, שחיים הרבה מאד שנים בחו"ל, שאחרי תקופה של שנים ארוכות מגיעים לארץ לביקור כתיירים.

יעקב ליצמן: איזו חותמת יש לו?

אריאל אברהם: אין לו חותמת הוא חייב להיכנס עם דרכון ישראלי.

יעקב ליצמן: אז מה אתם רוצים?

יעקב ליצמן: להגדיר תייר גם תושבי חוץ?

יעקב ליצמן: יש כל מיני הגדרות של תייר במקומות אחרים.

אריאל אברהם: בדקנו את הנושא, עשינו בדיקה לאור הדיון שהיה פה, בכל הספרות המקצועית, וניסינו למצוא רמז לטיעון שהועלה פה שלכאורה היה ניתן לפרש שישראלי, שבא לביקור בישראל, יש לראות בו כתייר.

אריאל אברהם: יש הוראה שתואמה יחד עם בתי המלון, הנחיות מקצועיות, ספרות של עו"ד פוטשבוצקי, ובכל מקום נאמר בצורה חד משמעית, ישראלי שבא לישראל, לא בא כתייר.

אריאל אברהם: אני יכול להראות לכם את הוראת הנוהל, הוראות הפרשנות, שגברת אנה שניידר הוציאה.

 יוסי דהן: לדעתי לעשות את זה היום, במצב הנוכחי של התיירות.

 יוסי דהן: ..

 יוסי דהן: רוב האנשים שבאים הם האנשים האלה, ולהעמיס עליהם היום עוד 17% זה - - -

יעקב ליצמן: אני רוצה שתבינו דבר אחד, אנחנו מדברים על חוק מע"מ, חוק מע"מ מנסה להסדיר כל מיני דברים.

יעקב ליצמן: לא הגענו למצב שהולכים להסדיר מיהו תייר.

יעקב ליצמן: זה לא הדיון כאן ועל אף שביקשת ודברנו על זה בישיבה הקודמת, לאחד את כל הגדרות להגדרה אחידה של תייר, עדיין לא הגענו למצב הזה.

יעקב ליצמן: הדיון כרגע זה רק על החוק הזה ואני מציע שנמשיך הלאה.

 יוסי דהן: מר אריאל אמר לפני שתי דקות שיש גם הוראות לגבי פניות בחנויות, ואז למעשה ממילא התייר מקבל החזר בשדה לגבי טובין.

אריאל אברהם: הבהרתי בצורה חד משמעית שהנושא של הגדרת תייר לצורך חוק מע"מ הובהר בספרות המקצועית, בהוראות הנוהל, בהוראות הנוהל שיצאו לחברות להשכרת הרכב, בהוראות הנוהל שיצאו לבתי המלון, בפרסומים, בספרות של עורך דין פוטשיבוצקין ז"ל.

אריאל אברהם: הנושא הזה היה ברור, אתם רוצים להתחיל היום מאפס לגבי ישראלי שבא לביקור.

יעקב ליצמן: הדיון על הסעיף הזה הסתיים, דנו על זה בישיבה קודמת, אין שום סיבה להרחיב את זה היום.

יעקב ליצמן: אני מקווה שכולנו כחברי כנסת נקבל את מה שהיה, אין שום סיבה להרחיב עכשיו את הנושא, ואני מבקש להתקדם הלאה.

מירי חושן: אני סגנית יועץ המשפטי למשרד תיירות, לא הוזמנו לישיבה שעברה, וממש במקרה, ציפור לחשה לנו שהנושא מתנהל פה על שולחן הוועדה וביקשנו להצטרף לישיבה הזו, כך שלא ניתנה לנו האפשרות להביע את עמדתנו בישיבה הקודמת.

מירי חושן: אם ירשה לי אדוני, אני לא רוצה לחדש במיוחד אני רק רוצה להוסיף על מה שאמר אדון דהן.

מירי חושן: כולנו יודעים מה מצב התיירות היום.

מירי חושן: לגבי החברות להשכרת רכב, באמת הרבה ישראלים שאפילו חיים בארצות הברית 40 שנה, כנראה שנכנסים לארץ עם דרכון ישראלי.

מירי חושן: לגבי בתי מלון המצב שונה, חלק גדול מהישראלים שחיים בחו"ל הרבה שנים עדיין יש להם משפחות זו ואולי זו הסיבה שהם עדיין מגיעים לכאן, ואנחנו שמחים על כל אחד שבא.

מירי חושן: המצב לאור השינוי יהיה כזה שפקיד בית המלון יקבל דרכון אמריקאי של ישראלי, שנכנס עם דרכון ישראלי בנתב"ג - - -

אריאל אברהם: לפי הוראות משרד הפנים הוא חייב להיכנס עם דרכון ישראלי.

מירי חושן: זה מה שאמרתי, אבל אם הוא יציג את הדרכון האמריקאי שלו בבית המלון, ואני מאמינה שזה מה שהוא עושה, וזה בטל בשישים, המספר שלהם לא גבוה, אבל אם 40 שנה הוא עושה את זה ובמצב של היום אנחנו הולכים ומחמירים זה נראה לי הזמן הלא נכון.

מירי חושן: פקיד המלון לא יוכל לעשות שום דבר עם זה.

יעקב ליצמן: אני רוצה להעיר שוב על מה שדברנו בישיבה הקודמת.

יעקב ליצמן: שאלתי למה צריך הגדרת תייר הרי יש את משרד הפנים שיגדירו זאת.

יעקב ליצמן: זו הייתה השאלה בישיבה הקודמת לגבי החוק הזה.

מירי חושן: לא הוזמנו לישיבה הקודמת.

יעקב ליצמן: בכל מקרה זה שייך למשרד הפנים.

יעקב ליצמן: תייר שייך לתיירות אבל ההגדרה שייכת למשרד הפנים.

יעקב ליצמן: הוא מגדיר מי תייר מי תושב ארעי, מי B1, B2, B3 , ההגדרה בינתיים אצלו.

יעקב ליצמן: אולי יהיה שינוי פעם, ותייר יצטרך לבוא למשרד התיירות לקבל ויזת תייר.

יעקב ליצמן: אני מקווה שאף פעם לא יהיה יום כזה כי אנחנו מקווים שיהיו הרבה תיירים, אז שזה לא יהיה המצב.

יעקב ליצמן: היה דיון על זה, שאלתי את השאלה, קבלתי תשובות, כן מספקות או לא מספקות זה לא משנה כרגע.

יעקב ליצמן: המצב הנתון הוא שזה שייך למשרד הפנים.

יעקב ליצמן: יש הגדרה שלו, היא צריכה להיות גם למע"מ, אני לא בא להכניס את כל הויכוח הזה כרגע, ששייך למשרד הפנים, לחוק הזה של מע"מ.

יעקב ליצמן: לכן אני חושב שצריך להשאיר את המצב כפי שהביאו במע"מ, ולהתקדם הלאה.

יעקב ליצמן: לגבי חברות להשכרת רכב , בגלל שיש להם חקירות במשטרה, הם נכוו ברותחין ולכן רוצים להוריד מהם מעט אחריות ואני יכול להבין אותם, אבל במקרה הזה אי אפשר לעשות את זה.

יעקב ליצמן: לכן אני מציע שוב שנתקדם הלאה.

יעקב ליצמן: אם יש לך הערה לגבי ההגדרה של תייר, את יכולה לכתוב את זה.

יעקב ליצמן: תציעי את זה ואולי מישהו ירצה לאמץ את זה כהסתייגות.

יעקב ליצמן: אני רוצה להיות הוגן ולא רוצה לסתום פיות כאן אבל אני אומר שלא נראה לי שזה המצב.

אריאל אברהם: אנחנו מבקשים להוסיף תיקון שהובהר לנו , בסעיף 30(א) (8)(ו) להגדרה של תייר להוסיף "למעט עובדים זרים".

יעקב ליצמן: כיום כל התיירים הם עובדים זרים.

אריאל אברהם: אנחנו רוצים למעט מהגדרת התייר את העובדים הזרים שנכנסים הנה ומקבלים רשיון עבודה.

יעקב ליצמן: יש אשרה מיוחדת אם הוא בא מייד כעובד זר.

יעקב ליצמן: אבל אם הוא בא כתייר ונשאר כעובד זר?

אריאל אברהם: הוא לא יקבל.

יעקב ליצמן: איפה סגרת את זה כאן?

אנה שניידר: אם הולכים על פי האשרות, אז מה שכתוב בדרכון, זה מה שיקבע.

אנה שניידר: אם הוא יעבור על החוק ויישאר בארץ במעמד שונה אי אפשר יהיה לדעת.

יעקב ליצמן: נודע לי מהקונסול של ארצות הברית שהולכים לשנות את הסטטוס לכולם ולתת 30 יום או יותר לתיירות והולכים לאסור שינוי סטטוס.

יעקב ליצמן: זאת אומרת שאם נכנסת כתייר אתה לא יכול לשנות את הסטטוס במקום, אתה צריך לצאת ולהיכנס חזרה.

יעקב ליצמן: לדעתי, אם היינו מאמצים את זה כאן היינו חוסכים הרבה צרות.

עינת ברכה: לגבי סעיף 30 (א)(ב)(1), לגבי הגדרת רכב.

עינת ברכה: זה עלה בדיון הקודם ואמרנו שנגיע להסכמה, והסכמנו על העניין הזה - - -

אריאל אברהם: כיום מוגדר שרק רכב פרטי זכאי לשיעור אפס.

אריאל אברהם: תייר שבא הנה לשכור רכב פרטי זכאי לשיעור אפס.

אריאל אברהם: לעומת זאת, אם הוא שוכר מיניואן, הוא לא זכאי לשיעור אפס מכיוון שזה לא רכב פרטי, קבלנו את הבקשה שהועלתה כאן שכל מה שמוגדר אצלנו כרכב פרטי בסעיף 1(1)(ב) לתקנות, יחול גם עלינו רכב פרטי, זה יכלול עוד כמה סוגים של רכבים כך שזה ייתן לזה תשובה.

יעקב ליצמן: זה מספק אותך?

עינת ברכה: כן תודה.

אריאל אברהם: בסעיף 4(1) ישנו תיקון פשוט, במס שבח עשו התאמה והגדירו את הנושא - - -

יעקב ליצמן: אולי תקריאי קודם את הסעיף.

אנה שניידר: אני אסביר קודם, סעיף 31 לחוק מס ערך מוסף מדבר על פטורים ממס, עסקאות פטורות.

אנה שניידר: פסקה (1) אומרת שהשכרה למגורים, לתקופה שאינה עולה על 10 שנים, למעט השכרה לשם אירוח בבית מלון, זו עסקה פטורה ממס.

אנה שניידר: לעניין מס שבח נקבע ש- 25 שנים זה הגבול בין עסקה שרואים אותה כהשכרה לבין פסקה שרואים בה מכר מלא.

אנה שניידר: על מנת להתאים את החוקים יש צורך לשנות את 10 שנים שבפסקה (1) ולקבוע 25 שנים.

יעקב ליצמן: אני הייתי מוריד גם שם 25 שנה.

אנה שניידר: אתה לא יכול עכשיו.

טלי דולן: רק עכשיו תקנו שם.

טלי דולן: עד 25 שנה רק עם מע"מ, היום רק עד 10 שנים.

יעקב ליצמן: אבל הוא לא יכול לשנות את זה.

אנה שניידר: הוא יכול "השכרה לתקופה שאינה עולה על 25 שנים", זה יכול להיות לשנה, חצי שנה, ל- 12 שנה וכו'.

אנה שניידר: פסקה (2) מתייחסת לסוג אחר של עסקאות שפטורות ממס.

אריאל אברהם: סעיף (2) בא לעשות שני תיקונים.

אומר כך: היום הם רוצים להחליף את הפסקה ורוצים לומר כך, מה יהיה פטור ממס "עסקאות של עוסק פטור", זה כתוצאה מהתיקון שנעשה שבוטל הסטטוס של עוסק זעיר, "למעט עסקאות שהן מכירת מקרקעין, או עסקאות של מכירת ציוד שאינו מקרקעין, שבעת רכישתו נוכה מס התשומות ששולם בשלו".

אומר כך: לטעמי זהו תיקון טכני משום שהמילה "ציוד" שהופיעה קודם כוללת בתוכה גם מקרקעין.

אומר כך: כי ההגדרה של ציוד זה "נכס עסקי" ונכס עסקי יכול להיות גם מקרקעין.

אומר כך: עכשיו הם רוצים לומר באופן מפורש שמכירת מקרקעין, מכל סוג שהוא, לאו דווקא ששימש או ישמש לעסק, וגם עסקאות שהן מכירת ציוד שאינו מקרקעין, העסקאות האלה לא פטורות ממס אם נוכה בעת רכישתן של הטובין או המקרקעין האלה, מס תשומות.

דוד רון: ואם לא נוכה מס תשומות?

אנה שניידר: אם לא נוכה מס תשומות, אז לטובת מכירת מקרקעין זה לא יעזור.

אריאל אברהם: הצעת התיקון באה לבקש שני דברים, דבר ראשון תיקון טכני הבא לתקן את ההגדרה של "עוסק זעיר" ל"עוסק פטור" כפי שתיקנו את התיקון ברישא של החוק , להתאים את זה לנוסח.

אריאל אברהם: התיקון הנוסף שאינו טכני, בא למנוע פריצות של מכירת מקרקעין בידי מישהו עוסק המחזיק במקרקעין לפני כניסתו של חוק מע"מ לתוקף, כתוצאה מזה שהוא רוצה לממש את המקרקעין הוא מוריד את מחזור העסקאות שלו מ- 100,000 ל- 40,000 ₪, וכתוצאה מהורדת מחזור העסקאות שלו הוא היה פטור במכירת המקרקעין שלא נוכה מזה מס תשומות משום שזה היה לפני תחולת חוק מע"מ.

אריאל אברהם: התיקון בא לסתום את הפרצה הזו ולחייב במס גם עסקאות כאלה.

יעקב ליצמן: בשבוע שעבר היו לנו כמה חוקים שהיו עדיין בשקל ישן.

יעקב ליצמן: כאן זה 20,000 לירות?

אריאל אברהם: זה היה בשנת 76.

טמיר כהן: זה הנוסח הקיים בחוק.

יעקב ליצמן: והקיים בחוק הוא 20,000 לירות.

אנה שניידר: זה מזמן לא קיים, זה תוקן.

סיגל אבירם: שמי סיגל אבירם מלשכת יועצי המס, אני מבקשת להעיר לגבי הסעיף הזה שזה לא בדיוק רק תיקון טכני כי יש פה עוד משהו.

אריאל אברהם: ציינתי שיש שני תיקונים אחד טכני ואחד סתימת פרצה.

סיגל אבירם: סתימת הפרצה יוצרת מצב שיכול להיות עיוות בצד ההפוך.

סיגל אבירם: אם תהיה סתימת פרצה על סכומים שלא נוכה מס תשומות לפני חוק מע"מ, בסדר גמור.

סיגל אבירם: אבל אם יש עוסק פטור שבעת רכישתו לא ניכה את מס התשומות, ובכל זאת, לפי מה שכתוב פה יחויב בעת - - -

אריאל אברהם: בסעיף 43 תיקנו כדי שיוכל לנכות.

אריאל אברהם: לשלם על ההפרש.

סיגל אבירם: זה לא מדויק משום שרשום פה בגוף יחיד הוא לא יוכל לנכות.

איריס ויינברגר: תסתכלי בסעיף 43 א', ההסדר שקיים היום על מלכ"רים ומוסדות כספיים יחול גם עליהם, תהיה להם אפשרות לנכות במועד המכירה את התשומות שהם שילמו.

יעקב ליצמן: כל זמן זה רק סתימת פרצות ולא סתימת פיות, זה לא נורא.

סיגל אבירם: אם לא תהיה חשבונית מס בעת שרכש, איך הוא ינכה?

אריאל אברהם: הוא יצטרך להמציא כל מסמך שהוא יבקש להכיר בו, ואם אנחנו נכיר בו הוא יוכל לנכות.

אריאל אברהם: צריך שיהיו לו המסמכים.

אריאל אברהם: כתוב, או חשבונית מס או מסמך אחר שאישר המנהל.

סיגל אבירם: אדוני יודע שאם אין חשבונית מס, אתם לא מכירים.

אריאל אברהם: ואם יש מסמך אחר שהמנהל מכיר במקום חשבונית מס, אז כן מכירים.

אריאל אברהם: יש רשימה של מסמכים אבל נטל ההוכחה עליו שהוא שילם.

ישראל שטראוס: זה כמו כל חשבונית אחרת.

ארז כהן: שמי ארז כהן, מהתאחדות האיכרים.

ארז כהן: הסעיף הזה מאד בעייתי להרבה מאד חקלאים, שבמצב בו המשק שלהם מתדרדר, וההכנסות שלהם קטנות והם הופכים להיות עוסק פטור, הם נדרשים בעצם לשלם מע"מ על מכירה של הקרקע, כשיכול להיות, כמו בהרבה מקרים, שהחקלאים עובדים את הקרקעות מדורי דורות.

ארז כהן: אלה קרקעות שבחלק מהמקרים היו מוחזקים במשפחה מאה שנים ויותר מזה.

ארז כהן: בוודאי שלא היה חוק מע"מ באותה תקופה, ולא ניכו מע"מ על רכישות של הקרקעות האלה וברגע שמטילים פה מע"מ במכירה, נוצר עיוות ואפליה.

יעקב ליצמן: למה זה שייך דווקא אליכם?

ארז כהן: לחקלאים יש מצב שבו הנכס המשמעותי הוא במקרקעין, זה נכס הכרחי בשביל להיות חקלאי.

ארז כהן: ברגע שהוא יורד להיות עוסק פטור, וזה קורה לצערי הרב בכל מיני משקים, הוא מחליט ללכת עד הסוף וגם לממש ולמכור את הנכס, אם המשק שלו מתדרדר עד כדי שהוא נאלץ להיפרד ממנו וממש למכור את הנכס הוא מחויב ב- 17%.

דוד רון: שמי דוד רון ואני גם מייצג את התאחדות האיכרים.

דוד רון: רוב החקלאים שאנחנו מכירים, הקרקע שלהם היא משנות ה- 40, 50, 60 , לפני שחוק מע"מ החל.

דוד רון: אז לא היה מע"מ וגם אין בידיו מסמך להראות שנוכה מע"מ, כי לא היה מס.

דוד רון: אנחנו יודעים מיהי האוכלוסיה שלנו וגם ועדת הכספים יודעת.

דוד רון: עכשיו רק קוצצו מכסות המים, עלויות העיבוד עולות, לפעמים הם מפסידים כסף.

דוד רון: זה לא צריך להיות תכנון מס לצורך העניין כדי שהמחזור יהיה נמוך.

דוד רון: במצב כזה יכולים לקרות שני דברים, או שהוא פושט רגל והוא צריך למכור את הקרקע שהיא קרקע חקלאית ואז אומרים לו לשלם 17% ממלוא הערך.

דוד רון: אבל הוא אומר שהוא לא שילם מס תשומות, ואז אומרים לא שאם הא לא ניכה, יש לו בעיה.

דוד רון: אין לו מסמך להראות שהוא לא ניכה.

אריאל אברהם: כי הוא לא זכאי, הבעיה היא לא המסמך.

דוד רון: משמעות העניין היא ששולם פה מס מחזור ולא מע"מ , וזו לא כוונת המחוקק בחוק מע"מ.

דוד רון: מע"מ זה מס על הערך המוסף.

דוד רון: ניקח שני מצבים שונים של שינוי ייעוד, אותו חקלאי עדיין מעבד את הקרקע, ואחד לידו, שהיה לו כסף השקיע בעשרה דונם ולא עיבד את הקרקע.

דוד רון: אותו אחד שהשקיע עשרה דונם ולא עיבד קרקע, בעת שינוי ייעוד שערך הקרקע עלה, אמרו לא שהוא אדם פרטי.

דוד רון: אותו אחד שהעז עיבד את הקרקע וזו הייתה פרנסתו כל השנים, אמרו לו שאצלו זה ציוד, בתיקון לחוק ואתה תשלם את המחיר המלא.

דוד רון: במקום 2000 דולר שהוא קנה את זה, זה פתאום שווה 150,000 דולר, והוא משלם מס מחזור מלא, כי אין לו אפשרות אפילו להביא מסמך כדי לנכות את המס.

דוד רון: יש פה עיוות.

יעקב ליצמן: מה היה עד עכשיו?

דוד רון: עד עכשיו היה מי שעוסק פטור, אם ניכה את מס התשומות - - -

יעקב ליצמן: אם הוא עוסק פטור?

דוד רון: אם הוא עוסק פטור ולא ניכה את מס התשומות אז הוא פטור, אבל אם הוא ניכה את מס התשומות הוא חייב, זה החוק.

אנה שניידר: לאורך כל החוק זה היה כך שמי שקנה קרקע לפני שנת 76, כאשר אותו חוק נכנס לתוקף, ומכר את הקרקע מיד לאחר שהחוק נכנס לתוקף, גם שילם.

ארז כהן: הניסוח שמופיע כרגע בהצעה אומר שעל כל ציוד אחר, אם לא נוכה מס תשומות, אז הוא לא יצטרך לשלם, אם הוא עוסק פטור.

אריאל אברהם: אם זה לפני חוק מע"מ, לפני 76, אין לזה ערך, לכן התייחסנו רק למקרקעין.

ארז כהן: אבל למקרקעין אין פחת.

אריאל אברהם: יש ערך.

דוד רון: המקרקעין הוא בסך הכל אמצעי ייצור, זה לא העסק.

דוד רון: כשיש שינוי ייעוד, אז השכן, שלא עיבד את הקרקע, ואני, מקבלים את השינוי כאזרחים, לא בגלל שאני חקלאי קבלתי את השינוי ייעוד.

דוד רון: לכן כל התוספת שקיימת היא לא בגלל העסק החקלאי שלי, היא בגלל שינוי הייעוד שהרשות קבעה.

דוד רון: אני אצטרך לשלם מס בגלל שאני חקלאי ולא בגלל התוספת, איפה ההגיון.

אריאל אברהם: גם אדם שיש לו מסגריה קטנה והוא לא ניכה את מס התשומות לפני כן, אם הוא מוכר היום, הוא ישלם מס.

דוד רון: על מה הוא משלם?

אריאל אברהם: על הקרקע.

דוד רון: למה?

נדב הכהן: הבעיה נכונה ולשכת רואי החשבון לא תתנגד שמע"מ יעשה רביזיה ויגיד שנכסים שהיו לפני חוק מע"מ ולא ניתן בפועל מס תשומות, היום לא יהיה מע"מ.

נדב הכהן: אנחנו כן נתנגד שנפתור חקלאים ולא בעלי מסגריות.

נדב הכהן: אנחנו כן נתנגד שיגידו שקרקע שהייתה אצל חקלאי, דינה אחר מאשר קרקע שהייתה לבעל מפעל.

ארז כהן: לא ביקשנו שזה יהיה כך.

נדב הכהן: בעבר, כשנכנס חוק מע"מ, הפרקטיקה שהייתה, ולא ערערו עליה בבתי המשפט, שמי שנכנס לחוק מע"מ ומכר נכס שהיה לו קודם, חייב במס כי זו הוצאה חוקית, וההנחה היא שמחיר השוק התרומם ותפס את המע"מ ואז זה מונע התעשרות שלא כדין.

נדב הכהן: זה לא עמד במבחן כלכלי , לא הגיע לבתי משפט אבל ככה זה.

אנה שניידר: נוספו רק הוראות מעבר לעניין דירות מגורים, אבל מאז המצב הוא שמי שנכנס לחוק מע"מ וכמובן שלפני כן לא שילם ולא ניכה מס תשומות על הנכסים, זה תפס אותו.

יעקב ליצמן: יש בעיה לעשות את מה שהוא אומר על כולם?

אריאל אברהם: בטח, רוצים לחייב את כולם.

דוד רון: המחוקק היה מודע לבעיה, ובסעיף 37 (ב) הוא אומר, עוסק שהופך למלכ"ר ולא ניכה את מס התשומות, הנכסים שלו פטורים ממס, זה בדיוק אותו עוסק פטור שהופך להיות אדם פרטי אבל אותו רוצים לחייב עכשיו, אני לא מבין מדוע ההבדל?

דוד רון: אותו דבר התייחסו לסוחרי רכב.

דוד רון: אמרו לסוחר הרכב, אם אתה קונה רכב פרטי, אתה לא תשלם את המס על הכל, אתה תשלם את המע"מ על ההפרש על המנה שלך.

דוד רון: אותו דבר תיקנו בסעיף 5(ב) לאותם קבלנים שמקבלים תמורה עבור דירת יד שניה במקום כסף ומוכרים.

דוד רון: בהתחלה היה עיוות והם היו צריכים לשלם את מלוא המע"מ על הדירה, בסוף קבעו שישלמו על ההפרש.

יעקב ליצמן: אני אהיה אתך גלוי, לי לא נראה מה שאתה אומר, ואני רוצה להתקדם.

יעקב ליצמן: אם יש חבר כנסת שרוצה להגיש הסתייגות - - -

יוסף יצחק פריצקי: אני אומר לך שהלובי החקלאי יגיש לך על זה הסתייגות.

ארז כהן: למה הלובי החקלאי ולא אתה?

יוסף יצחק פריצקי: משום שאני סבור שמע"מ צודקים פה, מותר להם גם לצדוק לפעמים.

יעקב ליצמן: זה חידוש מרענן.

יוסף יצחק פריצקי: שמע"מ צודקים, או שאני סבור שמע"מ צודקים.

יעקב ליצמן: שניהם ביחד.

יעקב ליצמן: סיימנו את הדיון על זה.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת וילן יכול להגיש על זה הסתייגות.

מוסי רז: אני יכול להגיד בשמו, כיוון שהוא החליף אותי בייצוג בפרלמנט האירופי, הוא נסע במקומי.

יעקב ליצמן: מטעם הכנסת?

מוסי רז: אני לא יודע אם מטעם הכנסת, מטעם מחנה השלום, הוא נמצא בפרלמנט האירופי, הוא לא הלך לשחק, הוא צריך לחזור במשך היום, יכול להיות שאפילו תוך דקות.

מוסי רז: הייתה ישיבה שהסתיימה אתמול בערב.

ישראל שטראוס: ציפיתי שאברהם אריאל יגיד לעשות מחנה משותף.

ישראל שטראוס: מחנה משותף הוא כשיש שני אנשים שגרים באותו מקום ושניהם מוכרים לעוסק.

ישראל שטראוס: אחד מהם לא היה חקלאי, רק גר שם, אז במקרה הזה הוא לא יישא בנטל מכיוון שהעוסק יציג חשבונית עצמית, יקזז את המע"מ ובפועל המוכר יקבל תמורה גדולה יותר.

ישראל שטראוס: הוא יקבל את זה מינוס המע"מ, במקרה זה שהם יהיו רשאים להוציא חשבונית כדי שהוא יוכל לקזז - - -

אריאל אברהם: ישבנו אתם, הבעיה שלהם היא במכירה מפרטי לפרטי.

ארז כהן: זה קורה.

אריאל אברהם: זה קורה גם שעוסקים אחרים מוכרים לפרטי ומשלמים מע"מ.

ישראל שטראוס: אם אתה מדבר על אנשים מאותו מושב אתה באמת יוצר ביניהם אפליה.

ישראל שטראוס: אנחנו, לשכת רואי החשבון, כמו שאמר נדב, לא עוסקת בסעיף הזה, אבל אני חושב שאם אנחנו מדברים על צדק אבסולוטי, אז צדק אבסולוטי הוא שיהיו שני חברי מושב שלא יהיה להם דין שונה, כי אם אחד מהם ימכור לעוסק - - -

אריאל אברהם: ואם המושבניק הזה - - -

ישראל שטראוס: אז תרשה לו להוציא חשבונית מס.

אריאל אברהם: אתה מטה כעת אחרת.

אריאל אברהם: שני מושבניקים, אחד שמחזור העסקאות שלו הוא 200,000 והשני 40,000.

אריאל אברהם: הראשון מוכר את הקרקע לפרטי, והשני מוכר את הקרקע לפרטי, מה הדין?

ארז כהן: אנחנו רוצים לתקן את זה.

יעקב ליצמן: לפי זה אתם הולכים לתקן את כל החוק כי כל סעיף גורר סעיף אחר.

ארז כהן: זה לא הוגש אז אנחנו לא יכולים לדבר על זה.

ישראל שטראוס: אני לא מתנגד למה שאמר מר אריאל, אני רק אומר שאם הוא צריך לשלם את המס, שאפשר שתהיה חשבונית של המנהל, שישלמו את המס אצל המנהל כדי שהקונה יוכל בשעת הצורך לקזז את זה אם הוא משנה את עיסוקי, משנה את הייעוד, קנה את זה כאיש פרטי.

יוסף יצחק פריצקי: העובדה שהוא עוסק פטור זו בחירה שלו, או שזו סיטואציה.

אריאל אברהם: זו בחירה שלו.

יוסף יצחק פריצקי: הוא יכול להיות לא עוסק פטור.

סיגל אבירם: כבר לא, זו כבר לא בחירה של אדם.

אריאל אברהם: בעסקת אקראי כזו מוציאים חשבונית מס של עסקת אקראי, בכל מקרה יש חשבונית.

ישראל שטראוס: מכירה מפרטי לפרטי זו לא עסקת אקראי.

אריאל אברהם: דבר שני, מה שהגברת טוענת, ועוד נגיע לסעיף הזה, זה שנותנים סמכות למנהל לשנות.

אריאל אברהם: הרוב זה ביוזמתם עד היום.

סיגל אבירם: מה הוא יעשה בסמכות?

סיגל אבירם: למה נותנים לו?

סיגל אבירם: עד עכשיו הייתה לו סמכות לכתוב במכתב, אדוני מומלץ לך - - -

אריאל אברהם: אני מתקן את מה שאת אומרת, סמכות זו מחוקה.

אריאל אברהם: יש הבדל, הם מתייחסים לעוסקים שירדו ורשומים כפטורים מיוזמתם.

סיגל אבירם: אבל למה אדוני מבקש את הסמכות אם הוא לא הולך לשנות את זה.

אריאל אברהם: אנחנו מדברים על עוסקים שמיוזמתם נרשמו כפטורים.

יוסף יצחק פריצקי: אבל היא אומרת שעכשיו יש לך סמכות לקבוע מישהו כפטור.

יעקב ליצמן: בואו נקבע כלל ברזל לגבי הדיון בחוק הזה, מה שהיה הפתרון על כל מיני עיוותים והטיות בכל מיני דורות, את זה אנחנו לא הולכים לשנות עכשיו.

יעקב ליצמן: מה שהאיכרים מציעים זה דבר אחד, הייתה לו קרקע הוא מוכר אותה ואז הוא יורד ויורד - - -

יוסף יצחק פריצקי: זו הפרצה שבאים לתקן, כל חוקי המס שתקנו היו בשביל לתקן פרצות.

יעקב ליצמן: אז אמרתי לך שאולי מישהו יגיש הסתייגות, אנחנו כנראה לא ניכנס לזה.

ארז כהן: ישנו עוד דבר אחד.

ארז כהן: יש פה הבחנה מוזרה ולא ברורה בין כל ציוד לבין ציוד שהוא מקרקעין.

אריאל אברהם: ניסיתי להסביר שאם אנחנו מדברים על ציוד מלפני שנת 76, למשל מחרטה, הערך שלה הוא כל כך נמוך שאנחנו היינו מוכנים לוותר מלרוץ אחרי אותו ציוד שכנראה כמעט ולא נמכר אם הוא לפני 76.

אריאל אברהם: לעומת זאת ידוע שהערך של המקרקעין נשמר.

ארז כהן: הערך שלו עלה.

אריאל אברהם: זה מס פיסקאלי.

דוד רון: מס בעיקרון הוא לא צודק, אבל צריכים יהיה מס, המדינה חייבת במיסים.

דוד רון: אבל במס יש מידתיות מסוימת, לא יכול שהמידה תהיה, שייקחו, בגלל ערך המוסף הנוסף, זה הופך להיות מס מחזור, לא זאת כוונת המחוקק.

דוד רון: כוונת המחוקק היא לא לגבות מס מחזור.

יעקב ליצמן: ההערה נרשמה והיא תבוצע לפי הרוב, כרגע לא נראה לי שיש רוב, אם מישהו ירצה להגיש הסתייגות, נצביע עליה.

יעקב ליצמן: נתקדם הלאה לסעיף 5.

אנה שניידר: סעיף 5 מתייחס לסעיף 38 לחוק שדן בניכוי מס תשומות.

אנה שניידר: יש כאן הצעה לתקן את הנושא של ניכוי מס תשומות באזור.

אריאל אברהם: רצינו בשעתו להכניס שני שינויים, השינוי האחד הוא שהיום כתוב בחוק שעוסק מהשטחים רשאי לנכות אם הוא מגיש תוך 6 חודשים את חשבונית המס ובצירוף אליו אינפורמציה נוספת על העסקאות שהוא עשה עם העוסק מהשטחים.

אריאל אברהם: בתיקון השני רצינו להכניס לתוך החוק חלק מהנהלים היינו נוהגים לפיהם כתוצאה מההערות שישבנו עם לשכת רואי החשבון ולשכת עורכי הדין קבלנו את ההמלצה שלהם לא לרדת מה- 6 חודשים ל- 4 חודשים, כך שהסעיף הוא טכני.

יעקב ליצמן: אולי תסביר לי איך הולך כל הסיפור בשטחים.

יעקב ליצמן: למשל חברת דור אנרגיה מוכרת דלק, משלמת מע"מ ולא מקבלת תמורה לכן אין סף אבל יש מע"מ ואולי תסביר לי למה אין כסף ויש מע"מ.

אריאל אברהם: מאז האינתיפאדה עברנו כמה שלבים - - -

יוסף יצחק פריצקי: השאלה קודם כל אם אלה פלשתינאים או ישראלים?

אריאל אברהם: ישראלים שמוכרים לפלשתינאים.

מוסי רז: אבל כתוב "עוסק הרשום באזור", אם הוא רשום במעלה אדומים הוא רשום באזור.

אריאל אברהם: אני לא רוצה להיכנס להיבט הפוליטי איך היה צריך להיות מוגדר לאלה שגרים שם, כרגע השטחים האלה לא מוגדרים כשטחי מדינת ישראל.

יוסף יצחק פריצקי: יש לי שאלה בסיסית, ישראלי שיש לו מפעל באזור שאינו בשטחי מדינת ישראל.

אריאל אברהם: הוא רשום בישראל, באזור ליד מגוריו.

יוסף יצחק פריצקי: כלומר כל זה חל על עוסקים ערבים מהשטחים.

מוסי רז: אבל כל חוק כשכותבים "תושב האזור" מתכוונים לתושבים שלנו.

אריאל אברהם: יש ויש.

יוסף יצחק פריצקי: חבר הכנסת רז הוא רואה חשבון, אני עורך דין, ושנינו סברנו בתום לב שהכוונה היא לישראלים שגרים באזור.

מוסי רז: חשבתי שהכוונה היא גם וגם.

שוש שחם: עורכת דין שוש שחם מלשכת עורכי הדין.

שוש שחם: על הסעיף הזה עשינו ישיבה מיוחדת בלשכת עורכי הדין והעברנו את ההמלצות שלנו ואני שמחה שאמנם קבלתם את ההמלצות שלנו, והנוסח, כפי שהוא עכשיו הוא נוסח המקובל על לשכת עורכי הדין.

שוש שחם: סעיף 38 (ג) הוסף אחרי שנחתמו הסכמי אוסלו והסכמי פריז, שקבעו שכשיש יחסי מסחר בין ישראלים תושבי ישראל, שרשומים בתחנות מע"מ בתוך ישראל, לבין פלשתינאים שרשומים בתחנות מע"מ פלשתינאיות.

שוש שחם: יש שני סוגים של טפסים מקבילים, טופס שממלאים פה בישראל, המדווח הישראלי שמדווח לפי הטופס הזה, וטופס מקביל שממלא הצד השני של העסקה, ברשות בפלשתינאית.

שוש שחם: כספי מע"מ שאנחנו מקבלים מתקזזים עם כספי מע"מ שאנחנו משלמים.

שוש שחם: נקבע שבהתקזזות הזו, אפשר להעביר את הכספים לתחנות מע"מ במידה והטפסים אלה אותם טפסים שנקראים 878, שזה טופס שהוצא על ידי מע"מ אצלנו, והוא טופס זהה בערבית שהוצא על ידיהם.

שוש שחם: כך נעשית ההתקזזות של כספי המע"מ.

שוש שחם: כשמדברים על זה שכל הכספים מוקפאים, אז בעצם הכספים של המע"מ - - -

יעקב ליצמן: דור אנרגיה משלמת מע"מ ולא מקבלת כסף.

יעקב ליצמן: כי נותנים לה את כל הכסף, 350 מיליון דולר.

שוש שחם: יש שתי בעיות, בעיה אחת שהתעוררה כשפרצה האינתיפאדה זה לגבי סוחרים ישראלים שנתנו חשבוניות לסוחרים פלשתינאים, והסוחרים הפלשתינאים נתנו להם סכומים אדירים של כסף, עם שיקים שהרשות הפלשתינאית נתנה לבנקים הוראה חד משמעית לא לכבד אותם.

שוש שחם: יוצא שכאילו סוחרים ישראלים צריכים להעביר למע"מ כסף, שבעצם הם לא קיבלו אותו.

שוש שחם: זו בעיה חמורה מאד.

יוסף יצחק פריצקי: הגדרתם את זה כחוב אבוד.

שוש שחם: נגיד שזה חוב אבוד אבל בצורה מסויגת.

יעקב ליצמן: פנו אלי בתמימות וחשבתי שזה לא כל כך בעיה.

יעקב ליצמן: כמה שנכנסתי יותר לעניין ראיתי שאני נכנס לבוץ ואני לא יודע עד איפה נגיע עם זה.

יעקב ליצמן: מדובר כאן לא על רואה חשבון או עורך דין אלא על יהודי פשוט, ואני לא מבין איך אפשר לשלם מע"מ כאשר לא מקבלים שום תמורה, ולדעתי או שאתה אומר אל תשלם לי מע"מ או שתשחרר לו, ויש מספיק כסף שהממשלה יכולה לשחרר להם תמורת הכסף.

שוש שחם: יש בעיה חמורה עוד יותר, של עוסקים ישראלים שלא הגישו את הטפסים האלה בדיוק במועד של ה- 6 חודשים.

אריאל אברהם: אבל זה לא הנושא לדיון, זה נושא אחר.

שוש שחם: לא העבירו את הכסף לרשות הפלשתינאית והם דורשים מהם את המע"מ, יש לי לקוחות כאלה.

אריאל אברהם: והם הפסידו בבתי המשפט.

שוש שחם: לקוחות שלי לא הפסידו.

שוש שחם: יש לכם רשות להאריך את המועד.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת רז, אתה יכול להגדיר מה זה שטחים.

יעקב ליצמן: להגיש הסתייגות מה זה שטחים.

יעקב קסטל: אני חושב שיש טעות בניסוח, כתוב "באזור בשטחי עזה", אני חושב שעדיף לכתוב "בידי הרשות הפלשתינית".

אריאל אברהם: אלה ההגדרות הקיימות בחוק, אנחנו לא משנים כלום.

יעקב ליצמן: שאלתי את חבר הכנסת רז אם הוא רוצה לשנות והוא לא רצה.

מוסי רז: עם הרשות הפלשתינית זו בעיה, יום אחד הם קיימים ויום אחד הם לא רלוונטיים.

יעקב קסטל: ההסתייגות השניה יותר מהותית, כתוב "עוסק זכאי לנכות מהמס שהוא חייב בו, חשבונית מס שהוצאה לא כדין".

יעקב קסטל: אני יכול לספר לכם שיש לי קליינט שקיבל חשבונית מס מעוסק פלשתיני הרשום ברשות הפלשתינית שזייף חשבונית של האוטונומיה.

יעקב קסטל: החשבונית הוצאה לא כדין והוא קיבל אותה בתום לב, הוא לא ידע שום דבר.

שי ברגר: זה לא שונה מהמצב של עוסק ישראלי.

יעקב ליצמן: אתה רוצה להגיד שיש מישהו שיש לו חשבונית על הרבה כסף והוא לא יודע אם זה מזויף או לא?

יעקב קסטל: אני אומר דבר פשוט, מה שצריך להגיד בסעיף זה שהוא זכאי לנכות חשבונית מס שהוא קיבל כדין.

יעקב קסטל: אני אף פעם לא יכול לדעת מה המוציא עשה.

יעקב קסטל: לכן אני אומר לתקן את הסעיף ל"חשבונית מס שהוא קיבל כדין".

יעקב קסטל: אם הוא פעל בתום לב ועשה את כל הפעולות כמו שצריך וקיבל את השירות, צריך לתקן את זווית הראיה שלו ולא את הזווית של הפלשתיני שנמצא בשטחי A ולא יודעים מה הוא הוציא, האם הוא זייף יפה או זייף לא יפה.

יעקב קסטל: המבחן של "הוצאה לא כדין" לא מקובל, אני לא יכול לדעת איך זה הוצא, אני צריך להיות אחראי לעצמי.

אריאל אברהם: בסעיף 38 רישא כתוב אותו דבר, וזה חל בין עוסקים ישראלים.

יעקב קסטל: קודם כל אין פסיקה, אני רוצה שיהיה ברור, היום יש בבית המשפט העליון תיק שלי המדבר על המבחן הנכון כשאתה מסתכל על זווית הניכוי, זווית המקבל או זווית המוציא.

יעקב קסטל: לגבי חשבוניות של אוטונומיה לא צריך להיות בכלל ויכוח משום שכאשר מדברים על ישראלי שמקבל מישראלי ניחא, אבל כשמקבלים חשבונית מפלשתיני תמיד להסתכל על הישראלי שיקבל ולא על הפלשתיני שמוציא שאני לא יודע מה הולך במשטר המושחת הזה שנותן למישהו שוחד להוציא כדין, אני לא יכול להיות אחראי על זה.

יעקב ליצמן: לכן אני אגיד לך דבר אחד, כשאתה מתעסק עם הפלשתיני הזה, אתה צריך לבדוק טוב טוב.

יעקב קסטל: אולי אבו מאזן נתן לו רשות להוציא חשבונית שלא כדין.

יעקב ליצמן: אתה צריך לבדוק את זה.

יעקב קסטל: איך אני אבדוק את זה?

יעקב קסטל: אני צריך לבדוק אם אבו מאזן אם הוא קיבל שוחד או לא קיבל?

יעקב ליצמן: מה אתה רוצה?

יעקב ליצמן: שאני אגיד לך את ההמשך, שלא תתעסק אתו?

יעקב קסטל: כאן יש כבר שאלה פוליטית שאומרת לאנשים אל תתעסקו עם גופים פלשתינים.

יעקב קסטל: בבקשה, תגידו לא להתעסק אתם כי אם מתעסקים זו סכנת נפשות.

יעקב ליצמן: 80% מהקבלות שלהם והחשבוניות מזויפים.

יעקב קסטל: זה לא נכון, בשביל זה עשו את זה.

יעקב ליצמן: קל וחומר עם שיק שהם נותנים כדין על חשבון פתוח, הם לא מכסים את זה ואי אפשר לעשות כלום, אז אתה מדבר על חשבוניות?

יעקב קסטל: אז התוצאה היא כזו שמדינת ישראל, במקום לבוא לרשות הפלשתינית - - -

יעקב ליצמן: אם היא באה במגע אתם זה כבר עם רובים.

יוסף יצחק פריצקי: לא עם שיקים.

שוש שחם: הם צריכים את הכסף כדי לקנות רובים.

יעקב קסטל: כל הסעיף הזה בנוי על מערכת יחסי גומלין.

יעקב ליצמן: הייתה כאן פרצה עצומה, אני לא יודע אם זו כוונת מע"מ, אבל הייתה פרצה עצומה מהשטחים בתעשיית החשבוניות ולא צריך להתעלם מזה.

יעקב קסטל: אלה חשבוניות אוטונומיה.

סיגל אבירם: לצורך כך הוקמה החשבונית המיוחדת הזו שיש לה העתקים מיוחדים, אנחנו נדרשים לדווח לרשות - - -

יעקב ליצמן: לרשות המיוחדת עם העתקים מיוחדים.

סיגל אבירם: בדיוק, וזאת בשביל לעקוף את עניין הזיוף.

יעקב ליצמן: ברגע זה אני פשוט לא מבין.

אריאל אברהם: את מי הוא מייצג?

אריאל אברהם: את המקרה הפרטי שלו.

יעקב קסטל: המקרה הפרטי לא מעניין אותי, זה המקרה העקרוני.

אריאל אברהם: אבל ישבנו עם לשכת עורכי הדין - - -

שוש שחם: סליחה, הוא לא מלשכת עורכי דין.

אריאל אברהם: אני רוצה להבין את המקרה, למה לא נתת לי לבדוק אותו.

יעקב קסטל: אני אסביר, הרשות הפלשתינית יושבת עם שלטונות ישראל ועושים קיזוזים.

יעקב קסטל: אנחנו צריכים לשבת עם הרשות הפלשתינית ולהגיד חד משמעית, ברגע שמתגלית חשבונית אוטונומיה שאמורה לצאת מהמשרדים שלהם ממוגנטת כדין, והיא לא כשרה, את זה אנחנו מקזזים לכם.

יעקב קסטל: לא פוגעים באנשים שלנו.

יעקב קסטל: זה מה שאתם עושים, פוגעים בישראלים במקום לקזז להם.

יעקב קסטל: זה שיגעון.

נדב הכהן: עכשיו מדבר נדב הכהן, לא נשיא לשכת רואי החשבון.

נדב הכהן: אי אפשר לתמוך בבקשה כי בפועל תהיה אפליה לטובה ממי שקונה מפלשתינאים וזה בלתי אפשרי.

ישראל שטראוס: אם אוכל גם להעיר הערה אישית, אני לא נגד שמדינת ישראל תפצה כל אדם שרימו אותו או גנבו ממנו.

יעקב ליצמן: בתנאי שהוא לא חלק מהתרמית, ושלא ידע מזה קודם, 80% יודעים.

יוסף יצחק פריצקי: אדון שטראוס זוכר שאנחנו במדינה יהודית.

יוסף יצחק פריצקי: ..

ישראל שטראוס: אם מדינת ישראל תחליט לשפות כל אדם שרימו אותו או גנבו אותו אז אין זו אפליה אם זו רשות פלשתינאית.

יעקב ליצמן: נדמה לי שיש קונצנזוס להשאיר את המצב.

לסעיף 38: "(ג) עוסק זכאי לנכות מהמס שהוא חייב בו את המס הכלול בחשבונית מס שהוצאה לו כדין בידי עוסק הרשום באזור בשטחי עזה ויריחו, ובלבד שהחשבונית היא בצורה שקבע המנהל וכוללת את הפרטים שקבע, ושהניכוי ייעשה בתוך ששה חודשים מיום הוצאת החשבונית.

לסעיף 38: מס שנוכה כאמור יראוהו כמס תשומות הכלול בחשבונית מס לפי חוק זה, ובלבד שעוסק המבקש ניכוי כאמור הגיש למנהל, יחד עם הדו"ח התקופתי הנדרש לפי סעיף 67, דו"ח הנדרש לפי סעיף 72 על רכישת נכסים או קבלת שירותים מעוסקים הרשומים בידי הרשות הפלשתינית.

לסעיף 38: " שאלתי, יש לכם הגדרה של רשות פלשתינית?

איריס ויינברגר: אין בחוק הגדרה אבל יש עוד מספר סעיפים שמזכירים את המונח רשות פלשתינית, והם לפני סעיף מס' 38.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת רז, היא משחקת לידך, אין לזה הגדרה.

אנה שניידר: אבל יש אזור.

איריס ויינברגר: בסעיף 35(ב), בעניין תרומות כתוב "תורמים מהרשות הפלשתינית".

איריס ויינברגר: יש עוד מספר מקומות בהם מוזכרת הרשות הפלשתינית.

יעקב ליצמן: יכול להיות שחבר כנסת מסוים אולי חבר הכנסת רז ואולי אני, יגישו הסתייגות על ההגדרה מהי הרשות הפלשתינית, אני מניח שיהיה הבדל בינינו.

יעקב ליצמן: האם הרשות חייבת להיות ברשות, או שהיא יכולה להיות גם כאן?

אנה שניידר: תלוי איפה היא תרשם.

שוש שחם: גם בכל התקנות שהוצאו לצורך העיסוק כתוב הרשות הפלשתינאית.

יעקב ליצמן: זה מה שנאמר קודם.

אנה שניידר: בסעיף 6 מוצע לבטל את סעיף 42 שהוא סעיף שדן על הגבלת ניכויים של עוסק זעיר.

אנה שניידר: תיקון שמתחייב כתוצאה מביטול העוסק הזעיר.

אנה שניידר: סעיף 7 מתייחס לסעיף 43 א' רבתי, שזה סעיף שדן בניכוי מס תשומות ומכירות מקרקעין, למעשה עסקת אקראי.

אנה שניידר: הסעיף כפי שהוא היום אומר כך:" במכירת מקרקעין, שהיא עסקת אקראי, זכאי החייב במס לנכות מהמס שהוא חייב בו את המס ששולם בשל רכישת המקרקעין", הרכישה ההסטורית, "אם יש בידו, בשל הרכישה האמורה, חשבונית מס או מסמך אחר שאישר המנהל, המעיד על תשלום המס כאמור, והמס לא נוכה".

אנה שניידר: בסעיף קטן ב' כתוב שאמור בסעיף קטן א' "לא יחול במכירת מקרקעין.

אנה שניידר: כאמור בסעיף 30 (א) 16, שזה מיזוגים - - -

שוש שחם: אולי נעצור ב- (א) יש הרבה הסתייגויות לגביו.

אריאל אברהם: אני רוצה להבהיר קודם מהו סעיף 43 (א).

אריאל אברהם: בהתאם למצב הקיים היום, עסקת אקראי שנעשית על ידי מלכ"ר, מוסד כספי או פרטי, שמוכר מקרקעין, הוא חייב במס על העסקה הזו אם הוא לא מוכר פרטי לפרטי, והוא צריך לשלם על ההפרש בין מחיר הקניה למחיר המכירה.

אריאל אברהם: הפרשנות שהחוק מדבר עליה היא שהוא משלם את המס בערך המכירה של היום, והוא רשאי לנכות את המס שהוא שילם לפני 20 שנה, ואז הוא מקבל את הזיכוי במס ששילם בערכים הנומינליים להיום.

אריאל אברהם: אם הוא שילם 100 ₪, היום אנחנו אומרים לו שישלם מהסכום של בערך היום, בניכוי של 100 ₪.

יוסף יצחק פריצקי: כלומר לא מצמידים את מס התשומות ששולם.

אריאל אברהם: למרות שזכינו בכמה ערכאות בנושא הזה, קיבלנו את הטיעון שלכאורה נעשה העוול בכך שלא מאפשרים לקזז בערכים ריאליים.

יוסף יצחק פריצקי: זאת אומרת להצמיד את התשומות ששולמו לערכים ריאליים ולא במכירה.

אריאל אברהם: לגבי מלכ"ר, אמרנו שאנחנו מצמידים את זה בערכים ריאליים לאורך כל הדרך, לגבי מוסד כספי, אמרנו שלא ניתן לו את כל ההצמדה מכיוון שהוא היה רשאי וזכאי לקזז במשך שנה 0.4% על המבנה של המוסד הכספי כפחת.

יוסף יצחק פריצקי: שאלתי אותך בשיחה שקיימנו מה עניינך למס הכנסה?

יוסף יצחק פריצקי: זה עניין של מס הכנסה.

אריאל אברהם: אבל ב- 0.4% הוא מנכה גם את הסכום הכלול במע"מ.

יוסף יצחק פריצקי: הוא מנכה גם את סכום שהוא שילם בו מע"מ, זאת אומרת שהבסיס לפחת זה מחיר הרכישה כולל מע"מ.

אריאל אברהם: נכון.

יוסף יצחק פריצקי: מחיר הרכישה כולל מע"מ, ברור לנו.

אריאל אברהם: ישבנו עם לשכת רואי חשבון ולשכת עורכי דין וגופים נוספים, הנוסח כפי שכתוב כאן לא נותן מענה של 100% לנושא של ההצמדה, אבל הגענו למסקנה שכל שיטה אחרת מסובכת וקשה ליישום ולביצוע ומאחר שסך הכל מכירת וקניית נכסים הם לא בהיקפים של כל יום, אז אנחנו למעשה כותבים במקרים מסוימים במקום לתת מלא, נותנים 75%, זאת אומרת שנותנים מלא על הקרקע, ונותנים חלק לא מבוטל על המבנה.

ישראל שטראוס: ישנם מספר הערות.

ישראל שטראוס: באמת ישבו אתנו וגילו פתיחות, עסקנו הרבה מאד בנוסחאות כולל תזכיר על 12 עמודים, ובסופו של יום, אני מסכים בקווים כלליים עם מה שאמר אברהם.

ישראל שטראוס: אבל חלק ממה שהוא אמר לא כתוב כאן, החלק של מה הם מסכימים, לא כתוב בהצעה המתוקנת, ואני אבהיר את הדברים.

ישראל שטראוס: דבר ראשון, אנחנו מסכימים לעיקרון שצריך להביא בחשבון את מס ההכנסה שקיבלו חזרה בגלל המע"מ הזה.

ישראל שטראוס: את מס ההכנסה שקיבלו, לא את הפחת אלא את המס שחסכו.

ישראל שטראוס: הרי אם שילמתי 100 ₪ ונניח שהכל הוכר למטרות מס, ואני חברה, זוכיתי רק ב- 36% מהמע"מ.

ישראל שטראוס: רק את זה אתה יכול להביא לי בחשבון ולא את ה- 100%.

ישראל שטראוס: פה כתוב תביא בחשבון את כל הפחת שקבלת, וזה לא נכון, זה צריך להיות המס שנחסך בגלל הפחת.

ישראל שטראוס: זה אם אתה מסכים לערבב את מס הכנסה עם מע"מ.

ישראל שטראוס: חשבנו כך לא כי מבחינה משפטית זו נורמה יפה וטובה, אלא חשבנו שזה צודק מבחינה של קופת המדינה לקופה אחת.

ישראל שטראוס: אם אדם קיבל חלק חזרה מקופה אחרת, שלא יקבל.

ישראל שטראוס: אבל לא את הפחת אלא את המיסים שנחסכו בגלל הפחת.

ישראל שטראוס: ההערה השניה היא לעניין החזר מס תשומות.

ישראל שטראוס: נניח שאותו מלכ"ר קנה במיליון, נאלץ למכור כעבור שנה, מכירי המקרקעין ירדו ב- 20%, הוא מוכר את זה ב- 800,000.

ישראל שטראוס: אנחנו אומרים לו שלא יחזירו לו את המע"מ בשלמותו, כששילמת מיליון, אלא רק את המע"מ ששילמת על 800,000.

ישראל שטראוס: אילו זה היה עוסק, היית מחזיר לו הכל.

ישראל שטראוס: קודם כל החזרת לו את כל המע"מ שהוא שילם במיליון וכאשר הוא מוכר הוא היה משלם מע"מ על 800,000.

ישראל שטראוס: המלכ"ר כעת יקבל את הזיכוי רק על 800,000 שהוא המחיר הנוכחי ולא על המחיר שהוא שילם.

ישראל שטראוס: אלו שתי ההערות שיש לנו ואני מקווה שלגבי ההערה הראשונה אין בינינו מחלוקת, שזה רק עניין של ניסוח.

אריאל אברהם: חוק מע"מ מבחין הבחנה ברורה בין מלכ"ר למוסד כספי, כך שכל שיפת המיסוי שונה לגמרי.

אריאל אברהם: מלכ"ר משלם 8.5% וביסודו הוא כזה שהוא לא רשאי לנכות מס תשומות.

אריאל אברהם: אנחנו רוצים לבוא לקראתם, להקל על הנטל ואנחנו אומרים שזה ניתן, למרות שביסודה של השיטה הם לא זכאים ולא רשאים לנכות מס תשומות.

אריאל אברהם: בשלב ראשון נתנו את זה רק בערכים נומינליים, בהצעה הראשונית זו הייתה הקלה לעומת השיטה הקיימת שהם לא רשאים לקזז מס תשומות בכלל.

אריאל אברהם: היום אנחנו מרחיבים לגבי מלכ"רים ונותנים להם למעשה את הכל.

אריאל אברהם: לגבי מוסדות כספיים, לא מצאנו שיטה, ואנחנו חושבים שזו השיטה שהיא המירב, השאלה כמה שנים הוא מחזיק את המבנה.

אריאל אברהם: העלינו הצעה שאנחנו מוכנים ללכת על 7 שנים אחורה ולתת לו הכל צמוד ולא ללכת עד אין סוף.

אריאל אברהם: ההצעה הזו לא התקבלה ואני גם מבין למה.

אריאל אברהם: בדרך כלל הנכסים הם של הרבה שנים.

אריאל אברהם: אנחנו חושבים שזהו פתרון די טוב בהצעה הקיימת.

ישראל שטראוס: נקודה יותר חשובה, היום זה רק על הקרקע לא על השבחה.

אנה שניידר: הוסיפו את זה, זה תוקן.

יוסף יצחק פריצקי: בסעיף 7(1) כתוב "והשבחתם".

שי דותן: לגבי הטענה השניה של רואה חשבון שטראוס, יש אלפי עמותות ואם מתעסקים בתרומות ובעסקאות של עמותות שהן פשוט מסועפות בצורה בלתי מתקבלת על הדעת, זה למעשה ביטוח מסוים, כי אז יהיה התכנון מס הכי קל שבעולם וזאת מפני שמלכ"ר רוצה לקנות למקרקעין, והוא רוצה לחסוך את המע"מ, אז הוא יקנה את המקרקעין מעוסק במחיר מלא, וימכור אותה, ואני מקצין, במחיר אפס למלכ"ר השני.

שי דותן: אז למעשה נתת לו לקזז את כל מס התשומות בדרך עקיפה, בתכנון מס הכי פשוט שיכול להיות.

אריאל אברהם: לגבי מלכ"רים, מכירה של מלכ"רים נעשית בדרך כלל בין מלכ"ר למלכ"ר.

אריאל אברהם: במקרים האלה הלכנו לכולם ואמרנו שאנחנו לא נכנסים לבחון את סעיף 10.

אריאל אברהם: במכירה בין מלכ"ר למלכ"ר אנחנו לא נכנסים לסעיף שהוזכר.

אריאל אברהם: אנחנו נצטרך אחר כך להידרש לסעיף 10, אם היו יחסים מיוחדים או לא היו, היום בהוראה אנחנו לא נכנסים.

ישראל שטראוס: אני אומר שקנו לפני חצי שנה, שנה, שנתיים, המחיר ירד ב- 20% אילו זה היה עוסק, לא הייתה מתעוררת שאלה, זה לא שעושים לו טובה, הרי הוא שילם ממיליון והוא מכר את זה ב- 800,000.

ישראל שטראוס: אין פה ספק שבאף נתון אחר היו מחזירים לו את הפרש המע"מ, אלא במקרה הזה מחזירים את הפרש המע"מ בזמן המכירה.

ישראל שטראוס: למה להטיל עליו גם לשאת במע"מ סכום שהוא הפסיד?

נדב הכהן: רציתם לתפוס את ההשכרה, ששם יש פרצה, לא את זה.

נדב הכהן: אתה משכיר בשני שקלים ולוקח מיליון שקל.

אריאל אברהם: היום אנחנו באים להוסיף את ההצמדה וההשבחה.

אריאל אברהם: אתה נותן לי מקרה שקרה לפני שנתיים, גם היום המצב המשפטי היה כזה שאם מישהו קנה ומכר הוא לא קיבל מעבר לזה.

ישראל שטראוס: אני יודע.

ישראל שטראוס: לא אמרנו ששינו לרעה, אנחנו מברכים על השינוי, שלא תהיה אי הבנה, אנחנו רק אומרים שצריך להשלים את הפינות.

נדב הכהן: חוץ מזה שההבהרה הזו לא הייתה, ההבהרה שהוא מקבל יותר מהחשבונית לא הייתה, עכשיו היא קיימת.

יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שבמישור העקרוני, רואה חשבון שטראוס צודק אבל אני חושב שהמקרים האלה בטלים בשישים, אם בכלל.

יוסף יצחק פריצקי: אין ספק שיש פה הטבה עצומה למלכ"רים, יש מלכ"רים שאני מכיר שדווקא מוכרים לקבלנים ולעוסקים ושקבלו קרקעות הפשירו אותם מוכרים אותם ולוקחים את הכסף למלכ"ר כדי לקדם אותו.

יוסף יצחק פריצקי: כשיבואו טענות כאלה, נביא הצעה לתיקון חוק.

ישראל שטראוס: אבל מדוע את הפחת ולא את המס שנחסך?

ישראל שטראוס: זה לא הגיוני.

ישראל שטראוס: המס שחוסכת חברה או מלכ"ר זה 36% או 43% תלוי בזה, זה לא כל המס, זה רק חלק מהמס.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא מסוגל לחשב...

ישראל שטראוס: ברכנו על ההצעה ואמרנו שהיא מעשה מבורך וראוי, היו לנו שתי הערות שאחת מהן סוכמה ואני לא אחזור עליה.

ישראל שטראוס: השניה היא לגבי מוסד כספי, כשהוא מוכר את הנכס, מהמס שמגיע לו כהחזרה, צריך להוריד את הפחת שהוא ניכה, אנחנו אמרנו לא את הפחת שהוא ניכה, אלא את המסים שהוא חסך.

ישראל שטראוס: זה יכול להיות לפעמים מסובך, ולמטרות פשטות אמרנו את חצי הפחת כי אם מס של יחיד הוא 50%, מס של בנק זה 45%, אז אמרנו שיהיה חצי מהפחת למטרות פשטות כדי שלא יגידו שלא יודעים איך מחשבים את זה.

ישראל שטראוס: זה מה שהצענו.

ישראל שטראוס: מכיוון שאין שום הצדקה להוריד 100% של הפחת מהמס שמגיע אלא רק את המס שחסכו.

אריאל אברהם: הבנתי שמדברים בעיקר על שני גופים, המלכ"רים ומוסדות כספיים.

אריאל אברהם: המלכ"רים מקבלים הכל, המוסדות הכספיים מקבלים על כל הקרקע, נשאר רק הקטע של המבנה.

אריאל אברהם: אם ניקח באזור תל-אביב שהיחס של המבנה לקרקע הוא אולי שליש ושני שליש.

נדב הכהן: 40% לפחות.

אריאל אברהם: שם הוא מקבל את הכל.

אריאל אברהם: דרך שיטת החישוב שמוצעת היא מאד קשה.

אריאל אברהם: למרות שזכינו בכמה פסקי דין אי אפשר לתת הכל בגלל קשיי יעילות ואנחנו חושבים שהפעם זה מספיק לתת את הסכום הזה וזה די רציני.

אריאל אברהם: מה גם שבמוסדות כספיים זה לא דבר של מה בכך שקונים ומוכרים נכסים.

שוש שחם: קודם כל אנחנו מברכים על זה שאתם מתקנים עם תוספת המילה של השבחה כי זו הייתה העמדה שלנו.

שוש שחם: אבל הנוסח צריך להיות קצת יותר סביר.

שוש שחם: הוא צריך להיות הוצאות רכישה והוצאות השבחה ואז אתה לא מצמצם את זה, פשוט אוגד גם את המחיר וגם את כל ההוצאות הנלוות.

יוסף יצחק פריצקי: היא אומרת שזה כמו בחוק מס שבח, אם זה מוגדר לניכוי במס שבח למה אתם לא מתירים את זה כאן.

אריאל אברהם: אנחנו מדברים על מוסדות כספיים ומלכ"רים שהם לא רשאים לנכות - - -

שוש שחם: הערה נוספת, הצעת החוק המקורית לא שונתה ההגדרה שמדובר בעסקת אקראי, היום, בנוסח שאני מקבלת אני רואה שהמילה עסקת אקראי איננה.

אנה שניידר: כתוב "אחרי במכירת מקרקעין יבוא – בידי עוסק פטור או עסקת אקראי.

אנה שניידר: .."

שוש שחם: אם כך זה צריך להיות כן הוצאות.

שוש שחם: לגבי המס ששולם בסעיף קטן (ד) אנחנו חושבים שצריך להוסיף גם ריבית כדי לעשות את זה שווה לסעיף 97.

אריאל אברהם: אם אני משקיע כסף בבנק אז אני מקבל צמוד פלוס ריבית, זה רווח.

יוסף יצחק פריצקי: לכאורה אני מכשיל את עצמי, אבל אין פה כפל זיכוי?

יוסף יצחק פריצקי: במס שבח אני מנכה את הוצאות הרכישה, חלק מהוצאת הרכישה זה מע"מ, אני מנכה אותם.

יוסף יצחק פריצקי: מלכ"ר משלם מס שבח, נכון?

יוסף יצחק פריצקי: תלוי אם יש לו פטור לפי סעיף 61 או לא.

יוסף יצחק פריצקי: אני מנסה לומר שאם ממילא אני מנכה את המע"מ כהוצאת השבחה, אני מנכה את המע"מ כהוצאות לפי חוק מס שבח מקרקעין כהוצאות רכישה ואתה נותן לי שוב ניכוי של המע"מ פה - - -

אריאל אברהם: אני נותן 0.4% לשנה.

יוסף יצחק פריצקי: לא פחת, מע"מ, ששילמתי מס תשומות.

יוסף יצחק פריצקי: קניתי קרקע ב- 1,170 שקל, אני מוכר את הקרקע ב- 10,000 ₪.

אנה שניידר: לא בטוח שמנכים את המע"מ כהוצאה במס שבח.

יוסף יצחק פריצקי: לא מנכים את המס בהוצאה למס שבח?

טלי דולן: אלה שני מיסים שונים.

אריאל אברהם: אבל אם הוא קיבל את זה כזיכוי, אז הוא אומר שעכשיו הוא נותן לו עוד פעם.

סיגל אבירם: אבל אתה לא מנכה ממס שבח מע"מ נוסף.

יוסף יצחק פריצקי: רק מע"מ שלא קיזזתי.

יוסף יצחק פריצקי: זאת אומרת שזה לא יכול להיות פעמיים.

נדב הכהן: לגבי הנוסחה המתמטית של הפחת, שאני כמובן מצטרף למה שאמר ישראל שטראוס, ישנה כאן בעיה נוספת שחבל שלא אמרנו אותה קודם.

נדב הכהן: לפי הנוסחה שאנחנו עומדים לאשר, ייקחו את המע"מ שלא נוכה בהיסטורי, יורידו ממנו את הסכומים הניתנים לניכוי ואת היתרה יתאמו למדד.

נדב הכהן: הסכומים הניתנים לניכוי כבר מתואמים למדד וזה כולל ניכוי בשם פחת.

נדב הכהן: בכל הרישומים של האינפלציה מקבלים פחת היסטורי ומקבלים ניכוי בשם פחת לפי חוק התיאומים ודין הנגבה הנוסף בשל פחת, כדין הפחת.

נדב הכהן: מה שיצא הוא שבן אדם שלא ניכה את מס התשומות ההיסטורי, 100 לצורך הדוגמא, הפחת והניכוי בשל פחת יכול להיות גם 300 כי זה לא אותם שקלים.

נדב הכהן: יגידו לו לקחת 100 תוריד את ה- 300, לא יישאר שום דבר.

23571: לוקחים פחת נומינלי.

נדב הכהן: לא כתוב.

23571: לפי 21 זה נומינלי.

נדב הכהן: אז צריך להגיד שזה בסכומים נומינליים.

יעקב קסטל: כתוב לפי כל דין אחר, זה לא רק סעיף 21.

שוש שחם: אז צריך להוסיף את המילה הוצאות.

נדב הכהן: אפשר לתאם את הכל ליום המכירה.

יוסף יצחק פריצקי: שכר הטרחה ששילמת, מוכר לפי סעיף 33, אם לא ניכית אותו בוודאי שהוא מוכר.

אנה שניידר: לעניין ההערה של עורכת דין שחם, קודם כל, בתקנות מס ערך מוסף, כאשר יש איסור ניכוי מס תשומות על דירת מגורים שבה עוסק גם מנהל את העסק שלו אז כתוב שם כך:

אנה שניידר: "עוסק לא יהיה רשאי לנכות מס תשומות על רכישת דירת מגוריו, או על בנייתה, כולה או מקצתה, ולא את מס התשומות על השירותים שקיבל לצורך רכישתה או בנייתה אם הדירה משמשת או תשמש גם כמקום עסק".

אנה שניידר: כלומר, יש כאן איסור מפורש לנכות מס תשומות גם על הוצאות שהם כמו שכר טרחת עורך דין.

אנה שניידר: כאן זה מוצדק שנותנים את ההטבה הזו, לא להרחיב אותה מעבר להשבחה עצמה.

אנה שניידר: עדיין יש לי שאלה של פרשנות, כתוב בהגדרה "השבחה, כל ההוצאות שהוציא המוכר מיום הרכישה ועד יום המכירה לשם השבחתם של המקרקעין".

אנה שניידר: אני לא יודעת אם המילים "השבחתם של המקרקעין" לא סובלות פרשנות שאומרת שזה כולל גם שכר של אדריכל או שכר של מודד וכו', ואז יש בעיה.

שוש שחם: ואם אין לי ממה לנכות, אם אין מס שבח, הרי יש מכירות שאין בהם מס שבח, ואז יש בכל זאת את ההוצאות, ממה תנכי אותם?

איריס ויינברגר: אני מעירה לפרשנות של המילה "השבחה" קודם כל יש לי עוד פרשנות רחבה בעניין מלכ"רים, מעבר לזה שיש פרשנות של פסיקה בנושא של השבחה של מס שבח.

יוסף יצחק פריצקי: אדוני היו"ר, למגזר שאותו אתה מייצג זה סעיף נהדר.

יעקב ליצמן: אתה מתכוון לקיבוצים?

יוסף יצחק פריצקי: הקיבוצים יודעים שאתה מייצג אותם?

ישראל שטראוס: האנשים שלך לחשו לך וכנראה לא שמעת, שצריך לקבל את ההערה של נדב, שרק פחת נומינלי, אחרת זה מ- 100 להוריד 300.

יעקב ליצמן: כעת הם לוחשים לו לא לקבל את זה.

ישראל שטראוס: הפחת פלוס תוספת פלוס הניכוי הנוסף.

ישראל שטראוס: כתוב פה "לפי כל דין".

יעקב ליצמן: זה לא נראה לי כל כך קריטי.

אריאל אברהם: מדובר על מוסדות כספיים שלמרביתם יש גם חברות אחזקה שהם רשומים כעוסק.

יעקב ליצמן: בינתיים מהחוק הזה למדתי הרבה טריקים.

אנה שניידר: סעיף 8 הוא סעיף טכני מתקנים את הכותרת.

יעקב ליצמן: לא מתקנים.

נדב הכהן: מוסד כספי לא יקבל כלום בחזרה.

נדב הכהן: חמש שנים פחת זה יהיה יותר מהכל.

ישראל שטראוס: האנשים שלך אומרים שאנחנו צודקים, אולי תתייעצו ביניכם.

שוש שחם: מה שאומרים נציגי לשכת רואי החשבון לגבי הפחת, הם צודקים ומן הראוי לקבל את ההערה שלהם לגבי המלכ"רים.

יעקב ליצמן: אנחנו לא נגמור את החוק הזה היום, תהיה לנו עוד ישיבה ואולי שתיים.

אריאל אברהם: אנחנו נשב שוב לגבי הנושא זה של הנומינליות.

ישראל שטראוס: מה עם חצי פחת?

יעקב ליצמן: זה סעיף למשא ומתן ביניכם.

אנה שניידר: סעיף 8 הוא טכני, תיקון של כותרת בפרק ח' שמוסיפים לה את המילים "ניכוי אחר והחזר מס".

אנה שניידר: סעיף 9 הוא סעיף חדש שהיה נוהל.

אריאל אברהם: זה היה נוהל כקיים היום לגבי מתן החזר לתייר שבא הנה וקונה מוצרים בחנויות מוכרות, הנוהל הזה קיים כבר עשרות שנים, עובדים לפיו, אבל היה ספק - - -

יעקב ליצמן: אם הוא חוקי או לא, עכשיו הוא יהיה חוקי.

מירי חושן: אני רק רוצה להעיר שגם לנושא הזה היו אמורים להזמין אותנו לישיבה הקודמת.

יעקב ליצמן: החוק הזה הוא של מע"מ ולא הוזמנו כל משרדי הממשלה, מי שצריך לתאם את זה הם מע"מ לא אנחנו.

אנה שניידר: העיקר שאת עכשיו פה.

יעקב ליצמן: חוץ ממשרד המשפטים שמוזמן, לצערי, כי בדרך כלל הם מתנהגים כאן כפגע וברח, נכנסים ויוצאים ואפילו לא יודעים על מה אנחנו מדברים בכלל, עוברים ממשרד למשרד ומוועדה לוועדה.

יעקב ליצמן: מעבר לכך, אנחנו לא מזמינים בדרך כלל כי התיאום צריך להיות דרך המע"מ, וחזקה שהם עושים את זה.

יעקב ליצמן: אם זה היה ברשותי, הייתי גם מנתק את משרד המשפטים כי הם לא עושים את עבודתם נאמנה, הם פשוט מזלזלים בעבודה.

יעקב ליצמן: יש מישהו שנכנס ויוצא, בבוקר רציתי להעיר לה, כשהיא נכנסה בבוקר באיחור של חצי שעה, שהסעיפים שהיא לא הייתה, כנראה לא חשובים.

יעקב ליצמן: במקרה היה ויכוח גדול ולא אכפת לי אם היא תיכנס אני אגיד לה את זה גם בפנים.

יעקב ליצמן: אולי את ההערה הזו לפרוטוקול אני אעביר גם לשר המשפטים.

סיגל אבירם: יש לי שאלה לגבי הסעיף הזה שלא ברור מפה, רשום שתהיה רשומה של עסקים שהתיירים - - -

אריאל אברהם: הרשימה מתואמת עם משרד התיירות.

סיגל אבירם: אבל האם פורסמו קריטריונים או כללים כדי להיכנס לרשימה?

אריאל אברהם: משרד התיירות קבע קריטריונים, הוא פרסם אותם ובצורה ליברלית נותן יותר.

43א' יבוא: "החזר מס לתייר 43ב.

43א' יבוא: (א) בסעיף זה, "תייר" – כהגדרתו בסעיף 30 (א)(8)(ו) (ב) תייר זכאי בעת יציאתו מישראל להחזר המס ששילם בעת רכישת טובין בבית עסק שאושר לעניין זה לפי הוראות סעיף קטן (ד).

יעקב ליצמן: למה צריך שיהיה לו אישור מסוים.

אנה שניידר: כי זה עסק מסודר.

יעקב ליצמן: אז יש לו קבלה או חשבונית.

יוסף יצחק פריצקי: בלונדון אתה קונה רק בחנויות ללא מס.

יעקב ליצמן: אתה רוצה לומר לי מי שיש לו חשבונית הוא לא מסודר?

יעקב ליצמן: אם לאדם יש חשבונית שכתוב עליה 17% מע"מ.

מירי חושן: אני אסביר את המהות, משרד התיירות מעוניין שכמה שיותר חנויות תכנסנה להסדר כזה כי זה גורם לבעלי החנויות האלה להשקיע בהם מבחינה אסטטית, מבחינת שירות, מבחינת ניהול ספרים.

מירי חושן: ברגע שזה ייפתח לכל החנויות, אז כך כל חנות מכוערת בצד הדרך תוכל למכור ואנחנו לא מעונינים בזה.

יעקב ליצמן: אדם שרוצה להיכנס לחנות מסוימת ביפו, לא יפה ולא מסודרת, שילם כדין, קיבל קבלה או חשבונית כדין, אני לא מבין למה הוא לא יכול לקבל את ההחזר.

יעקב ליצמן: יכול להיות שזה ל הסעיף שצריך לדון בזה, אבל אני לא מבין למה.

אריאל אברהם: הטכניקה היא זו שאדם שמקבל את החשבונית מהעסק ומגיע לשדה התעופה - - -

יעקב ליצמן: אתה יודע שתייר לא יודע שהוא צריך לחפש, הוא נכנס לחנות וקונה.

מירי חושן: הוא רואה שכתוב בחלון הראווה tax free shop.

אריאל אברהם: הוא מגיע לזכיין וצריך לתת לו כסף.

אריאל אברהם: כל מערכת החשבונאות הזו ממוחשבת.

אריאל אברהם: העסק שנותן את הכסף, הוא האחראי.

יעקב ליצמן: העסק שנמצא ברחוב בליליוס ביפו מופיע אצלך במחשב, יש לו מספר עסק והכל.

סמדר אלחנני: צריך למלא טפסים מסוימים לא רק מביאים את החשבונית.

יעקב ליצמן: אבל לא נותנים לו טפסים.

סמדר אלחנני: בחנויות של tax free כן נותנים לו טפסים.

יעקב ליצמן: אבל למה צרך אישור מיוחד, כל מי שייכנס לרשות הדואר- - -

סמדר אלחנני: עשית פעם tax free בחו"ל?

סמדר אלחנני: אני עשיתי החזר מס בחו"ל.

יעקב ליצמן: אז מה אומרת שאני מבין אותם?

יעקב ליצמן: אני לא מבין אותך גם.

יעקב ליצמן: מי שמנהל ספרים כדין, שיש לו חשבונית - - -

אריאל אברהם: מנהל כדין זה תנאי.

יעקב ליצמן: אבל לא צריך שיהיה לו רשיון מיוחד.

יוסף יצחק פריצקי: יש טעם רע במה שאתה אומר , כיוון שעצרנו ולא נגמור את החוק היום, אז נציגת משרד התיירות תביא בבקשה את הקריטריונים ונראה על מה מדובר.

יוסף יצחק פריצקי: לפי מה אתם נותנים את זה.

שוש שחם: אני רוצה לחזק את דבריו של כבוד היו"ר, באופן כללי, מבחינת המדיניות, צריך להיות כתוב, תייר זכאי בעת יציאתו מישראל להחזר המס ששילם כדין.

שוש שחם: הוא שילם כדין והוא מציג את החשבונית, במשך כתוב שאם הוא מציג את החשבונית.

יעקב ליצמן: למה אתם, רואי החשבון הסכמתם?

אריאל אברהם: גם לשכת עורכי הדין הסכימה.

יעקב ליצמן: אני טוען גם נגדם.

יעקב ליצמן: אתה מחדש לי את כל מה שהעלו כאן בכל מיני פרצות.

אריאל אברהם: זה קיים אני לא משנה כלום.

יעקב ליצמן: אז למה הבאת את זה?

יעקב ליצמן: צריך לשנות משהו.

אריאל אברהם: את הסעיף הזה הבאתי כדי למנוע ספקות.

אריאל אברהם: אבל זה קיים, אני מוכן לבטל את זה אם משרד התיירות יתמוך בי.

יוסף יצחק פריצקי: אבל השאלה הייתה את מי אתם מאשרים.

אריאל אברהם: את מי שמשרד התיירות מאשר.

יעקב ליצמן: בשביל מה צריך את זה?

יוסף יצחק פריצקי: אולי כל אחד שיכול מקבל?

יוסף יצחק פריצקי: אנחנו רוצים לדעת את מי אתם מאשרים.

יעקב ליצמן: אני רוצה לחדד את השאלה, תגידו לי מה זה עסק שלכם.

יעקב ליצמן: תייר שרוצה לקנות בחנות פשוטה - - -

סמדר אלחנני: התייר צריך להראות את מה שהוא קנה ביציאתו מהארץ.

יעקב ליצמן: שיראה, הוא מגיש את הקבלות.

אריאל אברהם: התייר בא עם החשבונית, אז מה את משנה?

אריאל אברהם: ישנם שני דברים, מבחינת התייר, אנחנו עושים בדיוק מ שמבקש היו"ר, התייר בא לשדה עם החשבונית ועם הסחורה ומקבל.

אריאל אברהם: מתעוררת השאלה למה יש קבוצה מסוימת של חנויות ולא כל עם ישראל.

שוש שחם: אני מצדיקה את כבוד היו"ר, אנחנו בלשכת עורכי הדין לא נכנסנו לעניין המדיניות, אז מבחינה משפטית אני מצדיקה את מה שהוא אומר.

מירי חושן: תפקידו של משרד התיירות, בניגוד למה שנאמר פה, הוא בכל אופן לדאוג לרווחה וליושר ולכל מה שמוצע לפני התייר שמגיע לארץ.

מירי חושן: אם כל חנות תעשה את זה...

מירי חושן: זה בעצם משמש לי כנשק, נתקלתי כבר בבתי עסק שהסרנו אותם, כי למשל אותו אמריקאי הגיע לארצות הברית, נתן את היהלום לבתו ומסתבר שרימו אותו או שלא העבירו לו בכלל את המוצר שהוא קנה.

מירי חושן: מבחינת נושא התיירות, אנחנו רוצים שהחנות תהיה מסודרת יפה אסטטית ואיכותית.

מירי חושן: כך זה בכל מקום בעולם, הרעיון הוא לתת עדיפות לחנויות שנותנות שירות טוב לתייר.

יוסף יצחק פריצקי: הם צריכים שוט נגד רמאים.

מירי חושן: זה לקדם את התיירות שהתייר לא ייכנס לכל חנות מכוערת שלא עושה טוב לתדמית ישראל.

מירי חושן: הנושא שלנו גרם למסעדות לקדם את עצמן, חדרי שירותים נראו שם אחרת.

מירי חושן: חדרי השירותים היום בארץ התקדמו מאד, אבל בזמנו רק במסעדות עם הסמל שלנו היו חדרי שירותים ראויים.

יעקב ליצמן: עשית רק דבר אחד, עד שהסברת לי לא הבנתי לגמרי, עכשיו אני מבין ולא מסכים, אבל אני לא אגע בזה.

אנה שניידר: בזמני הייתה ועדה שלא דובר על טובין שערכם פחות מ- 50 דולר.

יעקב ליצמן: כמה שנים הסעיף הזה?

אריאל אברהם: הרבה זמן.

יעקב ליצמן: זו הבעיה, כי לפני 50 שנה הייתם צריכים את כל הסעיפים האלו, היום אנחנו מדינה אחרת.

יעקב ליצמן: אפילו מאה שערים לא נראית היום כמו שמאה שערים צריכה להיות, כל מודרני.

מירי חושן: זה קיים בלונדון, זה קיים בגרמניה, זה קיים כך הכל מקום.

נדב הכהן: בג"צ לא ייתן לשר התיירות להפקיד את הסמכות באופן שרירותי, שר התיירות לא יוכל לעשות דברים אבסורדים עם זה.

אנה שניידר: סעיף 10 זה תיקון טכני לסעיף 53 שמתייחס לתעודת עוסק מורשה ושם כתוב "עוסק שאינו עוסק זעיר", מתקנים את זה ל"עוסק שאינו עוסק פטור, יקבל עם רשומות תעודת עוסק מורשה.

אנה שניידר: סעיף זה הוא גם ביטול סעיף 57 שמתייחס לרישום עוסק זעיר ועוסק מורשה, תיקון שמתבקש כתוצאה מביטול מעמד עוסק זעיר.

אנה שניידר: תיקון לסעיף 59 בסעיף (1) גם תיקונים טכניים כתוצאה מביטול המעמד של עוסק זעיר.

אנה שניידר: פסקה (2) אומרת כך, "האמור בסעיף הקיים יסומן "(א)" ובו, במקום "לפי בקשתו כעוסק זעיר" יבוא "מיוזמתו או לפי בקשת העוסק כעוסק פטור".

אריאל אברהם: היום נותנים סמכות גם למנהל.

סיגל אבירם: אנחנו מבקשים להעיר על הסעיף הזה ולהביע את התנגדותנו לזה שמנהל מע"מ יוכל לשנות את מעמדו של עוסק ללא הסכמת העוסק.

סיגל אבירם: עד עכשיו מצב הדברים היה כזה שמי שעוסק מורשה שמחזור עסקאותיו ירד מסיבה כלשהי בשנה מסוימת, מנהל מע"מ היה שולח לו מכתב ומציע לו את האפשרות להפוך לעוסק פטור אם הוא מעוניין.

סיגל אבירם: הוא היה כותב לו, מכיוון שמחזור עסקאותיך נמוך, אתה רשאי...

סיגל אבירם: והעוסק היה עושה את שיקוליו, אם מתאים לו להיות עוסק מורשה, או עוסק פטור, תלוי עם איזה סוגי עסקים הוא עובד.

סיגל אבירם: השינוי פה בעצם מבטל , חוץ מהרשימה הספציפית, את כל האנשים שרוצים להיות עוסקים מורשים מתחת למחזור של 60,000.

סיגל אבירם: כל מי שיהיה פחות מ- 60,000 מנהל מע"מ יוכל אחרי שנה לכתוב לו מכתב דע לך שמשנה הבאה תהיה עוסק פטור ולא עוסק מורשה, בלי לשאול אותו.

אריאל אברהם: לפי מה שתיארת, התהליך יהיה דומה, זה נכון שתהיה לו גם סמכות, אבל יש לו זכות לשימוע.

סיגל אבירם: למה הוא צריך זכות שימוע?

יוסף יצחק פריצקי: השאלה היא עקרונית, בשביל מה אתם צריכים את זה?

סיגל אבירם: זכותו של אדם לבחור איזה סוג של עסק הוא מנהל.

אריאל אברהם: יש לנו היום ברשת אלפים שמדווחים לנו אפס.

אריאל אברהם: אני צריך להתעסק אתם, לכתוב לבם לבקר אותם, וזה כי הם רוצים להיות ברשת כעוסק מורשה.

אריאל אברהם: אני רוצה למחוק אותם, זה מטיל עלי מעמסה כבדה כאשר הוא לא נהנה מכלום ואני מפסיד.

יוסף יצחק פריצקי: אז תהיה עליך מעמסה.

אריאל אברהם: אבל למה אני צריך אותם?

אריאל אברהם: איזה נזק אני גורם לו?

סיגל אבירם: למה צריך לפגוע בחופש העיסוק של האדם?

אריאל אברהם: אני פוגע?

סיגל אבירם: בוודאי, זכותו לקבוע איזה סוג עסק יהיה לו.

סיגל אבירם: חוץ מזה, אנחנו מדברים על רשימה ספציפית שלא תוכל לעשות את זה.

יעקב ליצמן: אנחנו חוזרים שוב ל"זעיר" ול"פטור", אמרנו את זה כבר.

סיגל אבירם: לא נגענו בזה, הם אמרו שנחכה עד שנגיע לסעיף הזה.

אריאל אברהם: ישבנו בסעיף הזה עם כל גורמים, וכל הגורמים בקשו דבר אחד, שלא תהיה סמכות בלעדית למנהל, שתהיה זכות שימוע, אז הכנסנו זכות שימוע והכנסנו את סעיף 61.

סיגל אבירם: בזכות שימוע, עם כל הכבוד, זאת אומרת שאני קובע, ולך מותר להתגונן אם אתה מסכים או לא מסכים.

סיגל אבירם: אז אני אבוא עם זכות השימוע - - -

יעקב ליצמן: כל המדינה כך, קובעים ורק אחר כך - - -

יוסף יצחק פריצקי: כאן הם שוללים זכות.

יעקב ליצמן: אברהם אומר, ולדעתי די בצדק, יש לי בעיית כאב ראש עם זה, אנשים עושים את זה סתם כי הם רוצים ליהנות מזה - - -

יוסף יצחק פריצקי: הם לא עושים את זה סתם, הם עושים את זה במטרה מסויימת.

איריס ויינברגר: אנשים הולכים שלא לפי החוק, ולנו אין סמכות.

יוסף יצחק פריצקי: למה לא לפי החוק?

יוסף יצחק פריצקי: הוא עושה 5,000 ₪ בחודש, אבל כשהוא הופך עוסק פטור, הוא לא מקזז מס תשומות.

איריס ויינברגר: הוא לא מוציא חשבוניות מס.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להתפשר אתך על מצב כזה.

יוסף יצחק פריצקי: אם זה מיוזמתך, אתה צריך לתת הודעה מוקדמת של שלושה חודשים

אריאל אברהם: בוודאי, אני נותן לו הוראות הוא יכול לערער עלי.

אריאל אברהם: אין מצב שאני מודיע לו ממחר בבוקר....

סיגל אבירם: אפשר לשאול אדוני איך תתנהל זכות השימוע הזו?

איריס ויינברגר: לפי בקשת לשכת עורכי הדין הוספנו לתיקון 62 את סעיף 59 כדי לאפשר זכות ערעור.

יעקב ליצמן: אני חושב שהגזמת בזה שאמרת איך יהיה השימוע, גם אצל היועץ המשפטי לממשלה לא כתוב איך נראה השימוע.

יעקב ליצמן: אם הוא לא מודיע מהיום להיום על ההחלטה ובזה נסיים.

יעקב ליצמן: ..

סיגל אבירם: תרשה לי לחזור על הנקודה הבסיסית של מה שרציתי לשאול על כוונת חוק מע"מ מלכתחילה, השאלה שלי היא למה להוסיף את סעיף 62?

איריס ויינברגר: אחרת אין לזה ערעור.

סיגל אבירם: השאלה השניה היא מה מטרת מע"מ שעומדת מאחורי ביטול המעמד של עוסק מורשה מתחת ל- 60,000 ₪?

יעקב ליצמן: אני חושב שמותר למע"מ לפשט את הדברים.

סיגל אבירם: מדובר על קבוצה מסוימת באוכלוסיה שהיא קבוצה סגורה.

שוש שחם: צריך להוסיף את סעיף 62 לסעיף 64 על החלטת המנהל.

אנה שניידר: על זה שהוא נתן לו שימוע?

שוש שחם: כן, למשל.

אנה שניידר: זה כבר סיפור אחר.

נדב כהן: זה לא ממש כצעקתה, אבל מבחינה ממלכתית אני רוצה להוסיף דבר אחד.

נדב כהן: כשהצענו שבעלי מקצוע חופשיים אמורים להיות עוסקים מורשים מה שלא יהיה, אני לא אומר את זה כטרוניה אלא כעובדה.

נדב כהן: אמרנו אם יש עורך דין, רואה חשבון או רופא, שהמחזור שלו אפסי, 20,000, תן לו גם להיות עוסק פטור.

נדב כהן: אמרו לנו ביושר, ואני אומר את זה בגילוי לב, לא כדאי לנו כי אצלם הערך המוסף גבוה.

נדב כהן: אני לא חוזר לשם, אני רק אומר, יש פה טעם לפגם שלכאורה מתקבל הרושם שכשמע"מ מרגיש שכדאי לו, הוא משאיר אותך עוסק מורשה, וכשהוא מרגיש שלא כדאי לו, הוא מוציא אותך מעוסק מורשה.

יעקב ליצמן: מה אתה עושה?

יעקב ליצמן: אותו דבר, כמו שאני עושה, כשכדאי לי אני עושה וכשלא כדאי אני לא עושה.

אריאל אברהם: יש מגבלה פה, אתה רשאי ואני רשאי.

סיגל אבירם: אחרי שנה אתם מודיעים את ההודעה הזו מראש?

אריאל אברהם: אחרי שנתיים.

אריאל אברהם: אם אדם אומר לי היום שהמחזור שלו הוא מיליון ומסתבר שזה 20,000, אז אני אומר לו מהיום.

אנה שניידר: לסוף סעיף 59 יתווסף סעיף קטן (ב) "עוסק מורשה שמחזור העסקאות שלו בשנה הראשונה לפעילותו נמוך מהסכום המחייב רישום כעוסק מורשה, רשאי המנהל מיוזמתו לרשום ותו כעוסק פטור".

יעקב ליצמן: המשך הדיון יהיה בשבוע הבא.

יעקב ליצמן: אני אשתדל לעשות עוד ישיבה, ישנם כמה דברים שאתם צריכים להביא למשא ומתן והתדברות ואז נמשיך מכאן.

יעקב ליצמן: תיקון התוספת הרביעית לתקנות המע"מ (תיקון מס' ), התשס"ב – 2002

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לנושא השני תיקון התוספת הרביעית לתקנות המע"מ (תיקון מס' ), התשס"ב-2002.

יעקב ליצמן: מה מספר התיקון?

יעקב ליצמן: אני חייב לומר שנציגת משרד המשפטים התנצלה בפני שלא תהיה, תסביר בבקשה.

בועז סופר: תקנות מס ערך מוסף רואות ברכב מסחרי כרכב פרטי לעניין מע"מ.

בועז סופר: מדובר ברכב מסוג מיניואן וג'יפים.

יוסף יצחק פריצקי: כרכב פרטי לעניין מע"מ פירושו של דבר שאני לא יכול לקזז את מס התשומות.

יוסף יצחק פריצקי: שאני קונה את זה לעסק, אבל העסק לא מקזז את מס התשומות.

בועז סופר: גם ברכב פרטי שאתה קונה לרכב אתה לא יכול לקזז את מס התשומות.

יעקב ליצמן: קצצתם את הרשימה?

יוסף יצחק פריצקי: להפך, הוסיפו.

יעקב ליצמן: לא העליתי על דעתי אחרת.

בועז סופר: מדובר בכלי רכב שאנחנו רואים אותם כתחליף מלא לרכב פרטי.

בועז סופר: כלומר, אדם שיעשה את שיקוליו כראות עיניו, אם הוא רוצה לרכוש רכב פרטי, מיניואן, אנחנו לא רוצים להיות מעורבים, אנחנו לא רואים סיבה להכיר במע"מ על ג'יפ או מיניואן, ששוב, הוא תחליף מלא לרכב פרטי.

בועז סופר: כמובן שכל אדם לפי סיבות פונקציונאליות יכול לרכוש אותם או לא.

יוסף יצחק פריצקי: השאלה היא סוג העסקים.

יוסף יצחק פריצקי: אני מקבל הכל למעט דבר אחד.

יוסף יצחק פריצקי: למשל אני יודע שג'יפ צ'ירוקי, משמש חברות שמירה.

יוסף יצחק פריצקי: אני מסכים אתך שעורך דין לא יכול לקנות ג'יפ צ'ירוקי ולנכות מע"מ, אבל ישנם סוגי עסקים שמשתמשים בזה.

בועז סופר: קודם כל יש הגדרה של רכבי חברה.

מוסי רז: חברה לטיולי ג'יפים.

בועז סופר: התפרצת לדלת פתוחה משום שחברה לטיולי ג'יפים ובכלל זה חברת להסעה, רשאיות לנכות מע"מ בגין כלי הרכב האלה.

בועז סופר: כלומר, גם רכב שלצורך העניין לדעתנו הוא לא מתאים לה, אבל אם היא רוכשת אותו היא זכאית לנכות מע"מ, אין לנו בעיה.

יוסף יצחק פריצקי: מה קורה עם חברות שמירה?

טלי דולן: למה חברת שמירה חייבת דווקא ג'יפ למה היא לא יכולה לפטרל בטיוטא קורולה, מה מצריך דווקא את הג'יפ?

בועז סופר: יש לזה שתי תשובות, הראשונה היא שלחברת שמירה יש כלי רכב שחברת שמירה רשאית להגדיר כרכב עבודה, זה אומר שהיא מוכרת לצורך כל הוצאות המס ובכלל זה מע"מ ומס הכנסה.

בועז סופר: רכב עבודה הוא רכב שהותקן בו אבזור כזה או אחר.

בועז סופר: זה פשוט לא בסמכותנו, אם לצורך העניין לקחת ג'יפ סופה והתקנת מיגון לצורכי הרמה והורדת חיות, רכב שיכול לשמש כנוסעים אבל הותקנו עליו המיגונים השונים כדי שישמש לרכב עבודה.

בועז סופר: משרד התחבורה משתכנע שזה מיגון שלא ניתן להסיר אותו ביום ולחבר אותו בלילה אז זה רכב עבודה והוא מוכר לצורך העניין.

בועז סופר: לשאלתך לגבי חברות שמירה.

בועז סופר: היום, לא מעט חברות שמירה משתמשות למשל בסוזוקי סמוראי.

בועז סופר: סוזוקי סמוראי מוגדר כרכב פרטי.

בועז סופר: גם היום, חברות בוחרות לעשות את זה למרות שהג'יפ הזה הוא אפילו לא רכב מסחרי שוועדת הכספים תאשר שיראו אותו כרכב פרטי.

בועז סופר: זה רכב פרטי לכל דבר ועניין והם עדיים בוחרות בג'יפ הזה מכיוון שעלויותיו זולות ועלויות התחזוקה שלו זולות.

יוסף יצחק פריצקי: והן לא מנכות את מס התשומות?

אנה שניידר: לא.

יוסף יצחק פריצקי: אז זה חסר הגיון.

בועז סופר: כל כלי הרכב המפורטים כאן הם ג'יפים.

בועז סופר: הם כלי רכב חדשים שהגיעו או מגיעים לישראל.

בועז סופר: אבל, לגבי שלושת כלי הרכב האחרונים משרד העבודה שינה את נוהל העבודה ומאפשר, כמובן על פי קריטריונים, לרכב שהוגדר כפרטי, עיין ערך כל שלושת האחרונים, להיות מוגדר כרכב מסחרי.

בועז סופר: בבת אחת, הרכב הזה, גם אם זכאי למס קניה מופחת, וגם לכאורה יכול לנכות מע"מ.

בועז סופר: זאת משום שנוסף לו סנטימטר או שני קילו, ולא אמרתי את זה כפרפראזה אלא אמת לאמיתה.

בועז סופר: אנחנו מסרבים לראות בשני סנטימטר או שני קילו שינוי מהותי של הרכב ולכן אנחנו אומרים שגם עם שינוי התקנות, ולמרות שהוא מוגדר כרכב מסחרי, אנחנו מבקשים - - -

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש שנוכל לשמוע או את ארגון יבואני הרכב, או מישהו מהצד האחר.

טמיר כהן: הם הוזמנו ולא באו.

טמיר כהן: ראובן אבן, מנכ"ל איגוד יבואני הרכב הוזמן, משרד התחבורה גם.

יעקב ליצמן: מי בעד תקנות מס ערך מוסף תיקון מס', בלי מספר, התשס"ב- 2002?

נמנעים: התקנה אושרה.

נמנעים: שינויים בתקציב לשנת 2002

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים להעברות תקציביות, פניה מס' 75 של איכות הסביבה.

עמית לנג: מדובר בשינויים פנימיים בתוך תקציב המשרד לאיכות הסביבה.

עמית לנג: אין פה מקורות חיצוניים, זה פשוט שינויים בהתאם לסדרי עדיפויות.

יוסף יצחק פריצקי: מה זאת אומרת להנהלה 9.5 מיליון?

עמית לנג: אני אסביר לך ממה זה נובע.

עמית לנג: לפני אישור תקציב 2002 היה קיצוץ, על מנת לא לעכב את התהליך עשינו פלאט, ואז קיצצנו את זה בתקנה אחת, היא תקנה גדולה ועכשיו הם פשוט רוצים להחזיר לשם את הכסף.

עמית לנג: זו מעין פריסה כזו, זו לא תוספת להנהלה.

עמית לנג: זה נלקח משם ועכשיו זה מוחזר לשם.

יוסף יצחק פריצקי: אדוני היו"ר, אני אגיד לך מה משגע אותי.

יוסף יצחק פריצקי: כשיש כסף צבוע, כמו למשל שהעבירו לסגן שר העבודה והרווחה, מתוך נוער מנותק.

יוסף יצחק פריצקי: אמרו לנו שזה בטעות צבוע כך, בכלל לא התכוונו לזה, והחזירו.

יוסף יצחק פריצקי: כשאין כסף צבוע, אומרים, מה אתם רוצים?

יוסף יצחק פריצקי: היה קיצוץ פלאט.

יוסף יצחק פריצקי: בסופו של דבר, אני לא יודע - - -

יעקב ליצמן: מה שהיה בשבוע שעבר, והיה לנו את זה בישיבות האחרונות של העברות תקציביות, שכל משרדי הממשלה מעבירים את הקיצוץ מסעיף אחד לכל מיני תתי סעיפים.

יוסף יצחק פריצקי: זו לא פוליטיקה.

יוסף יצחק פריצקי: הורידו 3.5 מיליון משינוע פסולת מוצקה ועידוד מחזור.

יוסף יצחק פריצקי: זו לא מפלגה.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה שמדינת ישראל תמחזר, שמדינת ישראל תשנע יותר את הפסולת.

עמית לנג: יש שם כמעט 50 מיליון.

מוסי רז: באגף לחומרים מסוכנים הורדת 18% ובפסולת העלית.

עמית לנג: נתתי את ההסבר בהתחלה שמדובר גם בשינויים פנימיים.

עמית לנג: מאחר שזו פניה אחת, הם ביקשו להעביר מלבד הקטע של להחזיר להנהלה את הכסף לאותה תקנה שנלקח ממנה כסף, הם ניצלו פניה אחת על מנת לא לפנות כמה וכמה פעמים, בשביל לעשות אצלם סדר בתוך התקציב, כפי שהם רוצים, בהתאם לסדרי העדיפויות שלהם.

עמית לנג: המשרד הגיש לי את הפניה חתומה על ידי סמנכ"ל משאבי אנוש.

יעקב ליצמן: מי בעד פניה מספר 75.

נמנעים: פניה מס' 75 אושרה.

יעקב ליצמן: פניה לוועדה מס' 76, של משרד השיכון.

אסף רגב: מדובר בשינויים פנימיים בתקציב הפיתוח של משרד השיכון.

אסף רגב: תקצוב 10 מליון שקל בהרשאה להתחייב מהרזרבה הכללית לשם תקצוב השתתפות האפוטרופוס הכללי בשנים 2000- 2001.

יוסף יצחק פריצקי: מה זה?

אסף רגב: האפוטרופוס מנהל נכסים שכל שנה זה מתחלק במשרדים השונים.

אסף רגב: למשרד השיכון הגיע בשנים 2000 –2001 10 מילון שקלים.

יעקב ליצמן: מה פירוש הגיע?

אסף רגב: פעולות שנחשבות בתחום פעילותו של משרד השיכון.

יוסף יצחק פריצקי: זה כספי העזבונות?

אסף רגב: כן.

יוסף יצחק פריצקי: זו ועדת העזבונות לטובת המדינה.

אסף רגב: היא החליטה לאן הכסף הולך, פעולות שנכללות בתחום אחריותו של משרד השיכון.

אסף רגב: זה עובר למשרד השיכון.

יוסף יצחק פריצקי: זה דוח מבקר המדינה.

יעקב ליצמן: דוח שמבקר לא את השיכון אלא משהו אחר.

יוסף יצחק פריצקי: ועדת העזבונות.

אסף רגב: יש רשימה ובשנת 2000- 2001 שמשרד השיכון הגיע 10 מיליון שקל שאת המזומן הקצבנו בהשתתפות וצריך גם את ההרשאה להתחייב.

מוסי רז: אולי זה לא קשור לכאן אבל האם ישנם נכסי נפקדים שמשרד הבינוי והשיכון משתמש בהם?

אסף רגב: אין לי נתונים על זה, אם תרצה אני אבדוק את זה.

אנה שניידר: אני אבדוק אצל האפוטרופוס הכללי.

יוסף יצחק פריצקי: לאן הלכו 10 המיליון האלה?

אסף רגב: יש רשימה למשרד השיכון.

יוסף יצחק פריצקי: אתה יכול להגיד מהם?

אסף רגב: אפשר לפנות למשרד השיכון שיעביר לכם את הרשימה שהיא רשימה מסודרת.

יוסף יצחק פריצקי: לאיזה פרוייקטים זה הלך?

יוסף יצחק פריצקי: לשיקום?

יוסף יצחק פריצקי: למשהו אחר?

אסף רגב: חלק מהם , נדמה לי שהרוב, הלך לשיפוץ מבנים.

יוסף יצחק פריצקי: שיפוץ מבני ציבור או מבנים פרטיים?

מיכאל נודלמן: משיקום שכונות לקחו 15 מיליון שקל.

יוסף יצחק פריצקי: אני פשוט רוצה לדעת לאן הלך הכסף הזה.

אסף רגב: הכי טוב זה לבקש ממשרד השיכון להעביר לך את הרשימה.

אסף רגב: יש להם רשימה מסודרת על כל שקל שיצא מהכסף הזה, לאן הוא הולך, מה שם המקום ולאיזה מטרה.

מוסי רז: מה זה ה- 90 מיליון לפעולות שהתחייבות עבורן נעשו בשנת 2001?

אסף רגב: שההרשאה להתחייב עבורן - - -

יוסף יצחק פריצקי: הוא הרשה ועכשיו הוא צריך להוציא.

מוסי רז: ולא תכננת את זה מראש.

אסף רגב: כרגע נוצר מצב שבחלק מהסעיפים של משרד השיכון - - -

מוסי רז: למשל יש סעיף של בניה כפרית שהיה בתקציב 2001, 100 מיליון שקל ועוד 100 מיליון הרשאה להתחייב.

מוסי רז: ניצלתי את ה- 100 מיליון הרשאה להתחייב.

מוסי רז: היה לי ב- 2002 שוב 100 מילון ו- 100 מיליון.

אסף רגב: זה לא מתממן אחד מול אחד, זה מתממן לאורך כמה שנים.

מוסי רז: זה לא משנה, זה לא בא מסעיף בניה כפרית.

אסף רגב: זה בתכנית ההמשכית לכל תקנה, כל תקנה זה תכנית.

יוסף יצחק פריצקי: חבר הכנסת רז שואל ובצדק, למה יש לזה תקנה תקציבית נפרדת.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבין שאתה אומר בניה כפרית, יש לי בהוצאה, יש לי בלהתחייב, בניה עירונית, שיקום שונות, זה לא משנה, ברור לנו שבשיקום הדברים לא נעשים מהיום למחר.

אסף רגב: הרשאה להתחייב שנסתיימה בשנת 2001 בשיקום שכונות יוצאת מתוך תקנה שנקראת שיקום שכונות, שנמצאת בתוך התכנית ההמשכית.

מוסי רז: אפשר לקבל את הפירוט הזה, שנדע אם ה- 90 מיליון הם כולם לשיקום שכונות.

אריאל לוין: יש משרדים שממליצים, והאפוטרופוס מחליט.

יוסף יצחק פריצקי: נאמר לנו ש- 10 מיליון שקל הועברו למשרד השיכון מהאפוטרופוס הכללי, אנחנו רוצים לדעת למה הלך הכסף.

אריאל לוין: אתה רוצה את הפירוט של האישורים של האפוטרופוס הכללי, למה הוא אישר את ההקצבות לפי חישובים, נושאים, גופים?

יוסף יצחק פריצקי: כן, חשוב לי נושאים וגופים.

מוסי רז: גם ישובים.

יוסף יצחק פריצקי: למי ההקצבות האלה הולכות?

יוסף יצחק פריצקי: לפרטיים?

יוסף יצחק פריצקי: לעיריות?

אריאל לוין: זה יכול להיות או עיריות, או משרדי ממשלה או עמותות.

יוסף יצחק פריצקי: תן לנו את הפירוט בבקשה.

מוסי רז: מה זה פעולות שההתחייבויות עבורן נעשו בשנת 2001, מה הפירוט שלהן?

מוסי רז: כמה זה לכל תכנית?

מוסי רז: כמה הלך לדירות נר, כמה הלך למשכנתאות.

אסף רגב: אם אתה רוצה את התקציב הקיים, אני יכול לשלוח לך.

מוסי רז: אני רוצה לראות את החלוקה של ה- 90 מיליון.

אריאל לוין: זה תקציב שאושר שנה שעברה.

אריאל לוין: כל ההתחייבויות והחוזים נחתמו שנה שעברה.

אריאל לוין: זה בא להסדיר תשלום בין תזרים מזומנים.

אריאל לוין: אתה רוצה פירוט של מה יצא בשנה שעברה?

אריאל לוין: ההתחייבויות של שנה שעברה?

יוסף יצחק פריצקי: מה ששואל חבר הכנסת רז וגם אני, הייתה לך הרשאה להתחייב נאמר בסעיף דירות נר, זה צריך להופיע לא בתקנה ששמה פעולות שההתחייבויות עבורן...

יוסף יצחק פריצקי: אלא בסעיף שכתוב דירות נר, הוצאה 90 מיליון ואז אני מבין שזה לדירות נר.

יוסף יצחק פריצקי: תכתוב בניה כפרית וכו', תסביר לי למה פתאום יש הוצאה בסעיף שתסלח לי, מכותרתו הוא מאד טכני.

יוסף יצחק פריצקי: הוא אומר התחייבתי ועכשיו אני משלם, אין בו שום משמעות.

יוסף יצחק פריצקי: הרי זה לא שיקום שכונות, זה לא מימון מוסדות ציבור.

אסף רגב: בתכנית זה מתחלק לתקנות, בכל תקנה יש את שם התכנית שאותה היא מממנת.

יוסף יצחק פריצקי: יש לי שאלה עקרונית, למה אתם מביאים את זה בצורה כזו?

יוסף יצחק פריצקי: זו צורת חשבונות מוזרה מאד.

יוסף יצחק פריצקי: אם אתה מבקש הרשאה להתחייב בסעיף ששמו דירות נר, אז אתה צריך להביא לי את ההוצאה בסעיף דירות נר ולא את ההוצאה בסעיף שכותרתו פעולות שההתחייבויות עבורן נעשו בשנת 2001.

אסף רגב: ההרשאה להתחייב ממומנת על פני כמה שנים ולא ממומנת על פני שנה אחת.

אסף רגב: יש יתרת התחייבויות שזו ההרשאה להתחייב של אותה שנה, פחות המזומנים של אותה שנה.

יוסף יצחק פריצקי: אז תכתוב לי פה, נשאר בהרשאה 50 מיליון ו- 50 הוצאת, אבל אני רוצה לדעת איך אתה עומד לפי הסעיפים.

יוסף יצחק פריצקי: הרי כל זה זו אפשרות פיקוח של הפרלמנט לגבי מה עושה הממשלה.

יוסף יצחק פריצקי: אם אתה מבקש ממני בסעיף אחד הרשאה להתחייב, ומוציא את הכסף בסעיף טכני שני, איך אני יודע מה אתה עושה?

מוסי רז: במקום להגיד לנו על מה הוצאת את הכסף, אתה אומר את התאריך שהוצאת את הכסף.

אסף רגב: מה שאתם אומרים זו רמת פירוט של תכנית.

אסף רגב: תכנית מחולקת לתקנות.

מוסי רז: אז תביא לנו את התקנות.

יעקב ליצמן: אבל אנחנו לא דנים על תקנות כאן.

יוסף יצחק פריצקי: אם אתה לא רוצה תקנות זה בסדר, אבל תסביר את זה, תכתוב.

מוסי רז: מדובר פה על כמעט 91 מיליון שקל, רציתי לדעת על מה זה יצא.

יוסף יצחק פריצקי: על מה זה הולך?

יוסף יצחק פריצקי: שיקום שכונות?

יוסף יצחק פריצקי: דירות נר לנזקקים?

אסף רגב: על כל התכניות שבהם נחתמה הרשאה להתחייב בשנת 2001.

יוסף יצחק פריצקי: אבל התכניות האלה היו בתקנות.

יוסף יצחק פריצקי: ..

מוסי רז: איך זה שלא נתקלנו אף פעם בצורה כזו באף משרד אחר?

יוסף יצחק פריצקי: תסביר לי טכנית, יש לך סעיף בהרשאה להתחייב, בו אתה מבקש 2 מיליון בהשתתפות מימון מוסדות ציבור.

יוסף יצחק פריצקי: אם תוציא לי את הסעיף הזה בפעולות שההתחייבויות עליהם היו בשנת 2002, מה שאתה עושה זה את ה- 2 מיליון אתה מעביר לרזרבה של המשרד ומושך משם?

יוסף יצחק פריצקי: למה זה לא מופיע מול זה?

יעקב ליצמן: 2 מיליון יכול להיות גם להתחייבויות.

יוסף יצחק פריצקי: יש פה סעיף סל טכני של 90 מיליון שקל של הוצאה להתחייבויות בשנת 2001.

יוסף יצחק פריצקי: אני כבר לא זוכר על מה התחייבנו בשנת 2001.

יוסף יצחק פריצקי: מה שצריך לעשות זה להראות לי, התחייבת בשנת 2001 לא' ב' ג', ביצעתי את זה את זה ואת זה.

יעקב ליצמן: בקצור, אתה רוצה רשימה של הדברים.

יוסף יצחק פריצקי: ה- 90 מיליון לאן הולכים.

אריאל לוין: באיזה נושאים?

אריאל לוין: בבקשה.

יעקב ליצמן: חברי הכנסת בקשו פירוט ואתה תביא פירוט.

יעקב ליצמן: נצביע על זה ותבקש רביזיה.

יוסף יצחק פריצקי: תביא את זה עד הרביזיה.

יעקב ליצמן: נצביע על רביזיה בעוד שעה.

יוסף יצחק פריצקי: אם הוא יביא את זה תוך חצי שעה, זה יכול להיות עוד חצי שעה.

יעקב ליצמן: תלוי אם אני סוגר ישיבה.

מיכאל נודלמן: אני חוזר לדירות נר.

מיכאל נודלמן: כל שנה אנחנו מדברים שיש תור גדול במשרדים ופה מקצצים בדירות נר לעולים.

מוסי רז: ו- 17 מיליון במבני מיעוטים.

יעקב ליצמן: בני מיעוטים אלה החרדים.

מוסי רז: יש פה 3 מיליון השתתפות במבני דת.

יוסף יצחק פריצקי: הוא קיצץ בהוצאה אבל הוסיף בהרשאה להתחייב.

יוסף יצחק פריצקי: הוא אומר, אני לא יכול להוציא את זה השנה, אני מגלגל את זה להרשאה להתחייב בשנה הבאה.

מוסי רז: הוא קיצץ בהוצאה כי הוא שילם על 2001.

מוסי רז: מה שאני לא מבין זה איך הוא לא ידע שהוא צריך לשלם על 2001.

מיכאל נודלמן: לגבי דירות נר לעולים חדשים נזקקים, 706901, יש תור גדול תמיד יש שם סקנדלים ופתאום אתם מקצצים.

מיכאל נודלמן: אני רוצה לדעת אם השר שרנסקי יודע על זה או לא.

אריאל לוין: הפיקוח האמיתי זה על ההתחייבויות, שזה ההרשאה להתחייב של שנת 2001.

אריאל לוין: אם ההרשאה להתחייב בדירות נר היה 100 מיליון, כנגדה עמד תקציב של 60 מיליון שקל.

אריאל לוין: יש עוד פעולות.

אריאל לוין: בשנת 2002, ההמשך של הפער בין ההתחייבויות ובין המזומן מתוקצב פה.

אריאל לוין: אותו דבר לגבי דירות נר, שיקום שכונות ומיעוטים.

אריאל לוין: ההתחייבויות קיימות, התשלומים פה הם תשלומים של הפער בין התחייבויות שנעשו ובין הביצוע.

אריאל לוין: ההוצאות פה הן טכניות, אם בשנה מסוימת, הוציאו פחות מידי, למשל אני אתן דוגמא את תקציב דירות נר, זה תוקצב לשנתיים 100 מיליון כאשר 60 מיליון שקל הוצאו בשנה הראשונה ו- 40 מיליון בשנה השניה.

אריאל לוין: אם זו שנה מסוימת הוציאו רק 40 מיליון שקל ובשנה שניה כנראה שיוציאו פחות, לא יוציאו ביחד את ה- 40 מיליון ו- 40 מיליון, חלק יעברו לשנה שלישית.

אריאל לוין: לכן עושים פה שינויים בין תקנות למיניהם בגלל קצב ההוצאה.

אריאל לוין: זה לא מנה את ההוצאות או את ההתחייבויות.

מוסי רז: בתחילת השנה אמרתם לנו - - -

אריאל לוין: מי אמר לכם?

אריאל לוין: אני יכול להגיד רק מה שאני אומר.

מוסי רז: אמרתם לנו יש לנו סעיף פעולות שההתחייבויות עבורן נעשו בשנת 2001, 220 מיליון, איך ייתכן בסוף 2001, כשאתה מביא תקציב, אתה יודע כמה הרשאה להתחייב הייתה לך בשנת 2001, פתאום זה קופץ מ- 220 מיליון ל- 12 מיליון?

אריאל לוין: הפערים הם די גדולים כי התקציב כבר פחות או יותר סגור ביולי, תחילת אוגוסט.

אריאל לוין: אז הידע מה יהיה בשנה הבאה הוא די רחוק כאשר כותבים את התקציב, ועבר כמעט שנה מאז שנכתב התקציב עד היום.

מוסי רז: האם הייתה חריגה בהרשאה להתחייב?

אריאל לוין: אין דבר כזה חריגה בהרשאה להתחייב.

מוסי רז: אז איך קורה שיש חריגה בסכום?

אריאל לוין: זו לא חריגה בהרשאות, זה בתזרים מזומנים.

יוסף יצחק פריצקי: כל העסק הזה לא ראוי.

יוסף יצחק פריצקי: יש פה סעיף ראשי 70-72, שבתוכו שוכב מעל חצי מיליארד שקל והוא נקרא מימון תכנית המשכית כנגד התחייבויות משנים קודמות.

יוסף יצחק פריצקי: הוא סעיף שבמהותו טכני.

יוסף יצחק פריצקי: מה שאתם עושים זה באים לוועדה או לכנסת בתקציב, ומבקשים הרשאה להתחייב בתקציב לפרוייקטים, דירות נר, שיקום שכונות, מימון מוסדות ציבור.

יוסף יצחק פריצקי: בדרך לביצוע, אתם לא מראים לי, אל מול תקנת ההרשאה להתחייב מה ביצעתם, אתם לוקחים איזשהו סעיף סל, שנקרא מימון תכנית המשכית, ואליו אתם זורקים את הכל.

יוסף יצחק פריצקי: גם לא ברור לי איך אתם עושים את זה טכנית.

אריאל לוין: זה לא סל, יש פירוט של התקנות.

יוסף יצחק פריצקי: אבל למה אתה ל עושה את זה מול התקנה שבה ביקשת את הרשאה להתחייב?

מוסי רז: אני רוצה לדעת כמה אתה משלם השנה על דירות נר.

מוסי רז: שינית עכשיו את התקציב ויש לך 34 מיליון, אבל זה לא סכום שאתה מוציא השנה כי בעצם אתה משלם השנה בדירות נר גם על מה שהתחייבת בשנים קודמות והבעיה היא שאני לא יודע כמה אתה משלם, ואת זה אני רוצה לדעת.

יוסף יצחק פריצקי: כמה?

יוסף יצחק פריצקי: למי?

מוסי רז: זו לא צורה של שקיפות.

מוסי רז: אני רוצה לדעת כמה אתה משלם.

מוסי רז: אולי זה 34 מיליון, אולי כל ה- 312 האלה זה גם דירות נר וזה בכלל סכום אחר, אני רוצה לדעת.

אריאל לוין: הבקשה היא ברמה שאפשר סך הכל לתת את הפירוט.

מוסי רז: באף משרד אחר לא ראינו את זה.

אסף רגב: זה תקציב פיתוח שהמגבלה שלו זה ההרשאה להתחייב ולא מזומן, ולכן הוא בנוי כך שההרשאה להתחייב ממומנת על פני 4 שנים, בעזרת מודל מימון מסודר, זה בנוי כך וזה תקציב ייחודי ואין את זה בשום משרד אחר.

יוסף יצחק פריצקי: אז עכשיו כל הבנו למה.

יעקב ליצמן: זה תקציב פיתוח.

אסף רגב: זה תקציב פיתוח של מדינת ישראל שהוא תקציב של הרשאה להתחייב שמטרת המזומן פה היא לא כמה זה עולה למדינה אלא לממן את אותה הרשאה להתחייב של המשרד על פני תקופה מסוימת של שנים.

יוסף יצחק פריצקי: מותר לי לדעת איך המשרד עובד?

יוסף יצחק פריצקי: אם יש לי בהרשאה להתחייב 500 מיליון והמשרד הוציא רק 50 מיליון, פירושו של דבר שישנה בעיה כלשהי, משהו קרה.

יוסף יצחק פריצקי: מותר לי, בתור הרשות המפקחת על הממשלה, לדעת מה קרה?

אריאל לוין: או תקצוב לא נכון, או תת ביצוע.

יוסף יצחק פריצקי: מותר לי לדעת למה תת ביצוע, איפה, אני רוצה לדעת את הדברים האלה.

יוסף יצחק פריצקי: אדוני היו"ר חבל שנבזבז את הזמן, נדחה את ההצבעה, יביאו לנו את הפירוט.

יעקב ליצמן: אני הולך להצביע , ותהיה רביזיה.

יעקב ליצמן: מי בעד פניה מס' 76?

נגד: התקנה לא אושרה.

יעקב ליצמן: אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: נעבור למשרד החקלאות, פניה מספר 80-81.

אסף רגב: מדובר בשינוי בתקציב משרד החקלאות ובמסגרתו תקצוב סך של 3.5 מיליון שקל, הכל בהרשאה, הם מעבירים מהסעיף של המשרד לסעיף בינוי של המשרד עבור פעולות בינוי במשרד החקלאות.

יוסף יצחק פריצקי: מה זה פעולות בינוי של המשרד?

יוסף יצחק פריצקי: הוא בונה לעצמו משרדים?

אסף רגב: אני לא יודע את הפירוט, אין לי נתונים, אם תרצה אני יכול להפנות אותך לזה, הרפרנט התנצל שהוא לא יכל להגיע.

מוסי רז: אני לא יודע איך להתייחס לזה.

יוסף יצחק פריצקי: בהרבה מאד כבוד.

יוסף יצחק פריצקי: מורידים מעתודה ומעבירים לסעיף בינוי של המשרד.

יוסף יצחק פריצקי: עתודה למה?

יוסף יצחק פריצקי: סעיף בינוי למה?

יוסף יצחק פריצקי: איפה בונים?

יוסף יצחק פריצקי: בוא נחכה לרפרנט.

מוסי רז: או שתצביע ותעשה רביזיה.

יעקב ליצמן: את משרד השיכון הבנתי, את זה אני לא מבין.

יוסף יצחק פריצקי: אז אולי תסביר לי את משרד השיכון.

יעקב ליצמן: אתם צודקים שאתם רוצים רשימה, את השיטה הבנתי.

יעקב ליצמן: כאן אני לא מבין מה זה בינוי.

יעקב ליצמן: נחכה לרפרנט.

יעקב ליצמן: יש דבר שחבר הכנסת וילן ביקש לזרז לגבי 33-013.

יוסף יצחק פריצקי: רפורמה ברפת.

יוסף יצחק פריצקי: שמת לב שהרפורמה היחידה שהצליחה היא ברפת, לא במס הכנסה ולא בשום מקום אחר.

מוסי רז: והרפורמים הצליחו?

יעקב ליצמן: יש שני מספרים, 013-32, ו- 013-33.

יוסף יצחק פריצקי: זה מאד מעניין כי אתה מוריד ממחירי הובלת גרעינים בחיטה מקומית, האם ירד המחיר בדולרים?

אסף רגב: אתה שואל אותי שאלות אני לא יכול לענות עליהם.

יעקב ליצמן: אני לא רוצה להזיק לחבר הכנסת וילן שביקש שנזרז, ואתם הרי לא רוצים לעכב, אז נצביע.

מיכאל נודלמן: אם חבר הכנסת וילן ביקש, אנחנו מצביעים.

יעקב ליצמן: מי בעד 013-32?

נמנעים: פניה מספר 013-32 אושרה.

יעקב ליצמן: מי בעד פניה מספר 013-33?

נמנעים: פניה מספר 013-33 אושרה.

יעקב ליצמן: פניה מספר 73 סחר חוץ באגף המכס.

דניאל לימור: תקצוב של 4 מיליון בהוצאה מותנית בהכנסה לתפעול מערכת סחר חוץ באגף המכס ומע"מ.

דניאל לימור: בבניית תקציב 2002 נעשתה טעות ולא תקצבנו את ההוצאה המותנית שהיינו צריכים לתקצב.

דניאל לימור: זה נתקע ולא התקדם, ושמים פה את ההוצאה המותנית.

דניאל לימור: יש דבר נוסף שהוא שינויים פנימיים שאנחנו מעבירים.

דניאל לימור: היה שדרוג מחשב שע"מ בסוף 2001 השדרוג עלה 12 מיליון שקלים והתקציב היה 8.250 מיליון, כלומר שאת היתרה צריך לשלם ב- 2002, אנחנו מתקצבים פה את החלק של מס הכנסה יחד עם השתתפות בהחזקה השוטפת של המחשב.

מוסי רז: יש לך 4 מיליון שאתה מחלק אותם ל- 3.491 מיליון?

דניאל לימור: זה לא קשור.

דניאל לימור: ה- 4 מיליון זה דבר אחד והוצאה מהרזרבה זה משהו אחר לגמרי.

דניאל לימור: ה- 4 מיליון זה מכס למערכת סחר חוץ וה- 3.491 זה לגבי שדרוג מחשב שע"מ.

יעקב ליצמן: מי בעד פניה מספר 73?

נמנעים: פניה מס' 73 אושרה.

יעקב ליצמן: תודה רבה הישיבה נעולה, הרביזיה תהיה מחר.