ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 393, 2002-04-22 10:00

יעקב ליצמן: הנושא העומד על סדר היום הוא תעריפי "בזק".

יעקב ליצמן: הייתי רוצה להצביע היום אבל זה תלוי בתוצאות אליהן נגיע.

יעקב ליצמן: אם התוצאות יהיו מצוינות, אנחנו נצביע.

יעקב ליצמן: אם לא, אנחנו נמשיך את הדיון.

אברהם הירשזון: אולי קודם נצביע ונראה את התוצאות ואחר-כך נתחיל את הדיון?

אברהם הירשזון: ...

יעקב ליצמן: בדיון הקודם כבר שמענו קולות וברקים.

יעקב ליצמן: עכשיו צריך מתן תורה ...

יעקב ליצמן: הצעה לסדר של חבר הכנסת צבי הנדל.

צבי הנדל: מאחר שחבר הכנסת הירשזון הציע שקודם נצביע ואחרי זה נדון, אני הולך על זה.

צבי הנדל: אני מוותר על ההצעה לסדר.

מיכאל קליינר: ההצעה שלי לסדר היא בנושא אחר.

מיכאל קליינר: אנחנו הרי הולכים לקיצוצים גדולים בתקציב כדי לכסות את הוצאות הבטחון.

מיכאל קליינר: מצד שני פתאום קראתי בעיתונים שהולכים להוציא על גדר בגבול יהודה ושומרון 400 מיליון שקל.

מיכאל קליינר: אני חושב שכל זה מיותר, אבל זה לא שייך לוועדת הכספים.

יעקב ליצמן: לא הבנת מה שאמרו.

יעקב ליצמן: אמרו שרוצים להציב את החרדים מחוץ לגדר ...

אברהם הירשזון: מתי הם היו בתוך הגדר?

אברהם הירשזון: ...

מיכאל קליינר: אנחנו יודעים שהגדר בגבול הצפוני, שאורכה בסך הכל 40-50 קילומטרים, עלתה 1.2 מיליארד שקלים.

מיכאל קליינר: אני מבקש לדעת מה היתה ההערכה הראשונית לעלוּת הגדר בצפון.

מיכאל קליינר: למה אני רוצה לדעת את זה?

מיכאל קליינר: כי יתכן ש-400 מיליון שמתבקשים היום הם לא באמת 400 מיליון שקל אלא 1-2 מיליארד שקל.

מיכאל קליינר: בשעה שמדברים על קיצוצים כואבים מאוד, שכל אחד מהם חותך בבשר החי, אז לבנות איזה קו מאז'ינו, או חומה סינית, שלא יעצרו שום דבר?

מיכאל קליינר: אנחנו לא נחליט אם כן או לא אבל הציבור צריך לדעת כמה זה עולה באמת ושלא ירמו אותו, ושלא יאמרו לו שזה עולה 400 מיליון שקל.

יעקב ליצמן: אני מניח שהשאלה שלך מופנית לאלוף (במיל.) אילן בירן, מנכ"ל "בזק".

מיכאל קליינר: אני מציע להטיל על גברת סמדר אלחנני לבדוק את העובדות.

אילן בירן: אני לא יושב פה בתור עד מומחה לגדר.

אילן בירן: הרשו לי לא להיכנס לשדה המוקשים הזה.

אילן בירן: אני מציע לסיים את הדיון על תעריפי "בזק".

אילן בירן: אורך הגדר בצפון הוא 110 קילומטרים והמחיר האמיתי הכבד הוא התשתיות לצורך הפריצה.

אילן בירן: יש הבדלים של מאות אלפי שקלים לקילומטר לתשתיות בשטח הררי לעומת שטח מישורי.

מיכאל קליינר: אני מבקש להטיל על גברת סמדר אלחנני לבדוק מה היתה ההערכה הראשונית של עלות הגדר בצפון ומה התוצאה הסופית.

יעקב ליצמן: אני לא מתכוון להיכנס להגדרה של גדר וכמה עולה הגדר, כמה זה עולה פוליטית.

יעקב ליצמן: אני לא רוצה להיכנס לזה.

יעקב ליצמן: את הדיון הזה תשאיר לוועדת החוץ והבטחון, שאתה חבר גם בה.

מיכאל קליינר: אני שואל על הנתונים הכספיים.

יעקב ליצמן: זה לא שייך ל"בזק".

יעקב ליצמן: ל"בזק" יש קווי טלפון גם בגדר וגם מעבר לגדר.

מיכאל קליינר: הבנתי שיהיו היום בתחילת הדיון הצעות כלליות לסדר, שלא שייכות ל"בזק".

יעקב ליצמן: אתה יכול להציע משהו אבל אני יכול לדחות את זה.

מיכאל קליינר: אני מבקש רק לקבל את האינפורמציה, כמה עלתה הגדר בצפון.

יעקב ליצמן: אני דוחה את הבקשה.

יעקב ליצמן: תבקש בוועדת החוץ והבטחון.

מיכאל קליינר: בוועדת החוץ והבטחון לא עוסקים בכספים.

יעקב ליצמן: יש ועדת משנה של ועדת החוץ והבטחון.

יעקב ליצמן: זה לא שייך לוועדת הכספים.

יעקב ליצמן: אני לא מתכוון לדון בזה.

יעקב ליצמן: אם אתה רוצה, אנחנו נקים ועדה מיוחדת לעניין הגדר בצפון.

צבי הנדל: אדוני היושב-ראש, אתה יכול להתנגד לו אבל אל תצחק.

מיכאל קליינר: האם אין לי זכות כחבר ועדה לבקש נתון?

יעקב ליצמן: דחיתי את זה.

יעקב ליצמן: אני לא רוצה לדון על זה.

מיכאל קליינר: לא ביקשתי דיון.

מיכאל קליינר: ביקשתי לקבל נתון.

מיכאל קליינר: האם מותר לי לקבל נתון?

יעקב ליצמן: זה לא שייך אלינו.

מיכאל קליינר: למה לא?

מיכאל קליינר: זה נתון כספי.

מיכאל קליינר: המידע מצוי אצל משרד האוצר.

יעקב ליצמן: תפנה לחבר הכנסת ויצמן שירי, שהוא יושב-ראש ועדת המשנה לתקציב הבטחון, והוא יתן לך את המידע.

יעקב ליצמן: זה לא שייך אלי.

יעקב ליצמן: בישיבה האחרונה שבה דנו על תעריפי "בזק" ביקשתי ש"בזק" יביאו כמה הצעות לעניין הורדת מחירים.

יעקב ליצמן: דיברתי אז על דמי שימוש קבועים, ויש חברים שדיברו על דברים נוספים.

יעקב ליצמן: סוכם ש"בזק" לקראת הישיבה הבאה תגיש כמה הצעות לוועדה.

יעקב ליצמן: הייתי רוצה לשמוע האם יש הצעות כאלה.

ראובן ריבלין: כבוד היושב-ראש, ברשותך, אני ישבתי עם אנשי "בזק".

ראובן ריבלין: הייתי מציע, כמגיש ההצעה מטעם משרד התקשורת ומשרד האוצר, קודם לקבוע מה הן המחלוקות בנושאים שאנחנו צריכים לדון בהם.

ראובן ריבלין: בשבוע שעבר העלה חבר הכנסת רז את נושא האינטרנט.

ראובן ריבלין: אנחנו חושבים שזאת שאלה שנויה במחלוקת וניתן לדון בה.

ראובן ריבלין: היו שני נושאים שלגביהם היתה מחלוקת: 1) נושא האינטרנט.

ראובן ריבלין: אני מציע שהמנכ"ל יסביר מדוע הנושא הזה בכלל לא רלוונטי לקביעת התעריפים, והוא גם שנוי במחלוקת קשה בין חברי הוועדה, באשר לצורך להתערב או לקדם אותו.

ראובן ריבלין: 2) נושא דמי השימוש הקבועים.

ראובן ריבלין: למרות שמשרד התקשורת חשב שצריך לתת בהתאם למסקנות ועדת גרונאו - מצד אחד לא לוותר על נושא ההתייעלות, מצד שני להעלות את דמי השימוש הקבועים - אני מבין שחזקה עלינו מצוותו של יושב-ראש הוועדה.

ראובן ריבלין: אני יודע שלא מעט מחברי הוועדה אומרים שלא צריך להעלות את דמי השימוש הקבועים, כי העלאתם תיפגע בעיקר במעוטי הכנסה שמחזיקים ברשותם טלפון.

ראובן ריבלין: כל מי שמדבר פחות, דמי השימוש יותר משמעותיים עבורו.

ראובן ריבלין: צריך לזכור שדמי השימוש הקבועים הורדו מראש לגבי שכבות מסוימות.

ראובן ריבלין: נדמה לי של-200,000 קווים יש שתי מדרגות.

ראובן ריבלין: הנחה אחת היא 21.40 שקל והנחה שניה היא 26.50 שקל במקום 37.50 שקל.

אורי אולניק: דמי שימוש קבועים למשתמשים נמוכים.

ראובן ריבלין: זה קיים כבר.

ראובן ריבלין: משתמשים נמוכים הם כאלה שמספר הפעימות שלהם נמוך.

ערן גרף: 31.20 שקל לחשבון דו-חודשי.

ראובן ריבלין: הדבר השני הוא דמי השימוש הקבועים.

ראובן ריבלין: אני מבין שרצונו של יושב-ראש הוועדה הוא רצון החזק מאיתנו.

ראובן ריבלין: אני מבין שהוועדה צריכה לשמור על האינטרסים שהיא חושבת שהיא צריכה לקיים.

ראובן ריבלין: אנחנו הורדנו היום את דמי השימוש למינימום שיחה, שעמד על 22.8 אגורות ויירד לפי ההצעה ל-21 אגורות.

יעקב ליצמן: כמה כסף זה?

ראובן ריבלין: אלה כספים גדולים.

ראובן ריבלין: שיחה מינימום מכוונת בעיקר למגזר העסקי.

ראובן ריבלין: אדם מן הישוב לא עושה שיחת מינימום אלא מדבר לפחות דקה.

ראובן ריבלין: מי מדבר פחות מ-20 שניות?

ראובן ריבלין: מי שאומר: "מזל וברכה".

ראובן ריבלין: הוא אומר: "קנית?

ראובן ריבלין: מזל וברכה", ונסגרת השיחה.

ראובן ריבלין: מי שעוסק בכסף גדול מדבר בטלפון קטן.

ראובן ריבלין: מי שעוסק בכסף קטן מדבר בטלפון גדול.

ראובן ריבלין: כלומר, שיחות המינימום לא נוגעות לשכבות החלשות.

מיכאל קליינר: מדובר גם על טעויות בחיוג, למשל.

יעקב ליצמן: תגיד לנו מה לעשות וכמה כסף כלול בזה.

ראובן ריבלין: אם נחליט שזה לא 22.8 אגורות לשיחת מינימום אלא 22.4 אגורות - בסדר.

ראובן ריבלין: נאמר שזה 60 מיליון.

ראובן ריבלין: אני אומר - 22.8 אגורות.

ראובן ריבלין: אני רציתי להשאיר את זה לוועדת גרונאו לשנה הבאה.

ראובן ריבלין: אם תרצו שנרד מ-22.8 ל-22.4 או ל-22.6 או ל-22.3, ירידה סמלית, נדבר על זה.

קריאה: ירדת ל-21 אגורות.

ראובן ריבלין: ירדנו ל-21 אגורות אבל רצינו להעלות את דמי השימוש הקבועים.

ראובן ריבלין: אנחנו נוותר על דמי השימוש הקבועים ונשאיר 22.8 אגורות לשיחת מינימום.

ראובן ריבלין: אולי נבוא לקראתכם גם בעניין זה ונרד ירידה סמלית, אם נמצא איזה פשרה בין 22.8 ל-21.

ראובן ריבלין: אם אלה הנושאים - זאת ההצעה ואני חושב שאפשר להצביע עליה.

ראובן ריבלין: לגבי כל השאר, משרד האוצר ואנחנו עמדנו יחד.

ראובן ריבלין: היה ויכוח קשה והגענו למצב שבו הצענו לכם הצעה שלמה.

ראובן ריבלין: אני מבקש לקבל את ההצעה השלמה, למעט הדברים שאתם מבקשים מאיתנו, למשל להימנע מהגדלת דמי השימוש הקבועים.

ראובן ריבלין: אנחנו נקפיא את העלאת דמי השימוש הקבועים.

ראובן ריבלין: לעומת זה אני מציע שנקפיא גם את נושא שיחת המינימום.

ראובן ריבלין: אם ירצו להוריד במידה מסוימת את מחיר שיחת המינימום בצורה סמלית, אני גם מסכים.

ראובן ריבלין: בואו נקבע רק מה היא שיחת המינימום.

ראובן ריבלין: אנחנו היום עומדים על 21 אגורות.

ראובן ריבלין: קודם עמדנו על 22.8 אגורות.

ראובן ריבלין: אני מציע להישאר ב-22.8 אגורות, או לרדת ל-22.4 אגורות, או איזה הצעה שנוכל לקבל אותה.

ראובן ריבלין: נצביע, נאשר ונלך לדרכנו בשלום.

יעקב ליצמן: אני מוטרד, אדוני השר, מכך שכל חברי הכנסת שהתנגדו לתעריפי "בזק" לא נוכחים כעת.

ראובן ריבלין: אם תהיה טענה שמישהו נעצר על-ידי התנזים ולכן לא הגיע לכאן, אנחנו נקיים ישיבה חוזרת ...

ראובן ריבלין: אבל אם האנשים לא רוצים לבוא, זה עניין שלהם.

ראובן ריבלין: אדוני יכול לקבוע שבעוד חצי שעה תתקיים ההצבעה.

עופר חוגי: האם גברת סמדר אלחנני כבר הסבירה את ההצעה?

יעקב ליצמן: גברת סמדר אלחנני הגישה לנו הסבר בכתב.

יעקב ליצמן: היא לא ביקשה רשות דיבור.

עופר חוגי: האם היא יכולה להסביר את מכתבה?

מיכאל קליינר: חבר הכנסת ליצמן, האם יש איזה גורם שמחזיק בדיעה אחרת?

יעקב ליצמן: יש את עמדת האוצר.

ראובן ריבלין: שר האוצר רוצה שזה יעבור כמקשה אחת ולא רוצה שנוריד פה ונעלה שם.

ראובן ריבלין: אם נסכים למשל מה הוא הסכום לשיחת המינימום, למשל 22.40 אגורות ---

יעקב ליצמן: הדיון יתקיים כדלהלן: אתן רשות דיבור לחברי הכנסת, לנציגי משרד האוצר ולמשלחות שהזמנו לכאן.

יעקב ליצמן: לאחר מכן נקיים התייעצות של חברי הכנסת ואז נחזור ונצביע, או שלא נצביע.

יעקב ליצמן: נחליט לאחר ההתייעצות.

אמיר לוי: אמרתי בדיון הקודם לגבי עדכון התשלום הקבוע: העדכון היחיד ששני השרים הגישו לוועדה לגבי התשלום הקבוע הוא עדכון לפי עליית המדד.

אמיר לוי: אין פה שום עדכון מעבר לזה.

יעקב ליצמן: לפי הדוח שקיבלנו הוא צריך להוריד את העלוּת.

אסף כהן: לא את התשלום הקבוע.

יעקב ליצמן: תעזוב את התשלום הקבוע.

יעקב ליצמן: אני מדבר איתך על כל התשלומים.

יעקב ליצמן: לפי הדוח צריך להוריד ואילו אתם מעלים.

אברהם הירשזון: הוא אומר שמעלים בקודש ולא מורידים בקודש ...

אברהם הירשזון: הוא למד את זה ממך ...

יעקב ליצמן: אבל צריך קודם כל להיות קודש ...

אמיר לוי: אני מתייחס לרגע רק לתשלום הקבוע.

אמיר לוי: שני השרים הגישו לוועדה בקשה לעדכן את התשלום הקבוע בהתאם לעליית המדד בלבד.

אמיר לוי: אין פה עלייה מעבר לזה.

אמיר לוי: לכן אנחנו מבקשים לא לגעת בזה.

אמיר לוי: אמרתי בדיון הקודם שהמשמעות של אי-עדכון התשלום הקבוע בגובה עליית המדד צריך לחול על אחד משלושה המרכיבים הבאים: המרכיב הראשון הוא מחיר המינימום, שהיום עומד על 22.8 אגורות.

אמיר לוי: בדיון בין השרים סוכם שהוא יירד ל-21 אגורות, מתוך הבנה שבעצם מחיר המינימום הזה אינו משקף, הוא לא עלות אמיתית והוא לא שקוף לצרכן, זה לא המחיר שצריך להיות כאשר אתה מתקשר.

אמיר לוי: גם אם דיברת שניה אחת או השארת הודעה אתה משלם 22.8 אגורות.

אמיר לוי: זה מחיר שהוא לא סביר ולכן בדיון בין השרים סוכם לבסוף שהמחיר הזה יירד ל-21 אגורות.

אמיר לוי: הוא לא ירד לגמרי כי השרים לא רצו לפגוע ב"בזק".

מיכאל קליינר: 21 אגורות זה כן סביר?

אמיר לוי: זה גם לא סביר, אבל זה עוד יידון בוועדה.

אמיר לוי: המגמה צריכה להיות ירידה של המחיר הזה.

אמיר לוי: מצד שני, לא רצינו להוריד אותו לגמרי כי זה ישפיע על חלק ניכר מההכנסות של "בזק".

מיכאל קליינר: האם יש אפשרות טכנית לתת תשובה למקרה של שיחה בת פחות מ-5 שניות?

אמיר לוי: זה תלוי באינטרוולים של הזמן שנקבעים.

אמיר לוי: אתה יכול לקבוע שזה אינטרוול של 40 ומשהו שניות, כמו שזה היום בשיחות הבין-עירוניות, ואתה יכול לקבוע שזה 2.5 דקות, כמו שזה היום בשיחות העירוניות.

אמיר לוי: זה תלוי במה שאתה קובע.

אמיר לוי: המגבלה היא לא טכנית.

אמיר לוי: זה עקרון כלכלי, האם צריך להיות מחיר מינימום בשיחה או לא.

אמיר לוי: מחיר לדקה הוא 26 אגורות, אבל זה נספר אחרי מחיר המינימום.

אמיר לוי: בשיחות בין-עירוניות יש 40 ומשהו שניות שזה 22.80 אגורות, ומאז נספר 26 אגורות לכל דקה.

מיכאל קליינר: אבל בשני המקרים 40 שניות זה המינימום?

אמיר לוי: לא.

אמיר לוי: אינטרוול הזמן הוא שונה.

אמיר לוי: בשיחות הבין-עירוניות הוא 40 ומשהו שניות, בשיחות העירוניות הוא 2.5 דקות.

מיכאל קליינר: כלומר, בשיחות העירוניות אם שגית בחיוג, שילמת עבור 2.5 דקות.

אמיר לוי: נכון.

אמיר לוי: אנחנו חשבנו שצריך להוריד את זה, ומצד שני לא רצינו להוריד את זה לגמרי כדי לא ליצור משהו לא סביר.

אמיר לוי: חלק ניכר מההכנסות של "בזק" הן מזמן המינימום הזה ואסור גם לפגוע באיתנות הפיננסית של החברה.

אמיר לוי: המרכיב השני שאפשר לקחת ממנו הוא ה-14 אגורות, שזה המחיר החדש, שמשקף 26 אגורות בבין-עירוני ו-9 אגורות בעירוני.

אמיר לוי: בעצם אם מוותרים על העדכון של הנגישות - זה יחייב להעלות את התעריף של ה-14 אגורות.

אמיר לוי: המרכיב השלישי שאפשר לקחת ממנו הוא העלאת ה-2.5 אגורות, שזה בעצם המחיר שקיים היום, ובזה גם לא רצינו לגעת.

אמיר לוי: גם מכיוון שחלק ניכר מהלקוחות הפרטיים מדברים בערב, ולכן לא רצינו שתהיה פגיעה בלקוחות הפרטיים, וגם מכיוון שיש לכך השפעה ---

אבי (אברהם) גבאי: 2.5 אגורות זה ניוד לא סביר כלפי מטה.

אבי (אברהם) גבאי: בערב 2.5 אגורות זה הכי לא סביר שיכול להיות.

אבי (אברהם) גבאי: זה צריך להיות פי 4.

אבי (אברהם) גבאי: אם מדברים על אי-סבירות - אז זה הכי לא סביר.

אמיר לוי: אבל זה המחיר שקיים היום.

אמיר לוי: יכול להיות שפרופ' גרונאו יחשוב שצריך אחרת.

אמיר לוי: יש ועדת תעריפים והיא צריכה לבדוק את כלל התעריפים של חברת "בזק".

אמיר לוי: לא רצינו לשנות את המצב היום.

אמיר לוי: מה שהוגש על-ידי שני השרים הוא ההצעה.

עידו דיסנצ'יק: שר התקשורת אומר שהוא הגיש הצעה אחרת.

עידו דיסנצ'יק: למה אתה מדבר בשמו?

עידו דיסנצ'יק: הוא יושב פה.

ראובן ריבלין: לא הוגשה הצעה אחרת לוועדת הכספים.

עידו דיסנצ'יק: חשבתי שהוא לא שם לב שאתה בחדר.

ראובן ריבלין: בכל זאת אנשי האוצר הם מעל הכל.

ראובן ריבלין: אתה מערער סדרי בראשית.

ראובן ריבלין: אני רוצה לעזור לנציג משרד האוצר.

ראובן ריבלין: הוא אומר דבר נכון: מה שהגשנו לוועדה הוא הצעה משותפת של שני השרים.

ראובן ריבלין: כרגע באה הוועדה ואומרת לנו: "אל תעבירו את ההצעה הזאת כפי שהיא כי אנחנו לא מסכימים להעלאת דמי השימוש הקבועים".

ראובן ריבלין: אני עשיתי הבחנה בין כל הבקשות שהוגשו פה ואמרתי שאני יכול לעמוד בפרץ בעניין זה, כי בעיני אכן מדובר בדבר שנראה לא נכון, מסיבות שונות שלא כדאי כרגע להיכנס אליהן.

ראובן ריבלין: לפיכך צמצמנו את התשלום הקבוע.

ראובן ריבלין: הבנתי שזה מה שהוועדה דורשת ואנחנו צריכים לתת את האקוויוולנט.

ראובן ריבלין: אני הצעתי את האקוויוולנט כפי שהצעתי.

ראובן ריבלין: בא האוצר ואומר מה שהוא אומר.

ראובן ריבלין: הוא לא מדבר על דעתי.

מיכאל קליינר: האוצר מעל הכל רק בענייני כסף.

ראובן ריבלין: פה מדובר רק על הכסף.

ראובן ריבלין: יש ציניקנים האומרים: הכסף יענה את הכל.

אמיר לוי: אם הוועדה לא מוכנה לאשר את ההצעה כפי שהיא, אנחנו נמשוך את ההצעה ושני השרים יקימו שוב דיון ביניהם ויגישו לוועדה הצעה מוסכמת.

יעקב ליצמן: כלומר, אתה מושך את ההצעה?

ראובן ריבלין: עם כל הכבוד לנציג משרד האוצר, אין לו שום סמכות למשוך את ההצעה.

ראובן ריבלין: אם שר האוצר רוצה, שיבוא לוועדה וימשוך אותה.

ראובן ריבלין: אני נמצא כאן כנציג הממשלה.

ראובן ריבלין: הוא יכול להביא את עמדת האוצר, אני מכבד אותה, אין שום בעיה, אני שומע.

ראובן ריבלין: אם למשוך או לא למשוך - את זה יקבע רק השר.

ראובן ריבלין: אין סמכות כזאת לפקידים.

משה גפני: אבל למה למשוך?

משה גפני: אני שואל את נציג האוצר.

אמיר לוי: אמרתי שאם הוועדה לא רוצה לאשר את ההצעה כפי שהיא אז השרים צריכים להגיש הצעה מתוקנת.

ראובן ריבלין: אני יודע בבירור מי זה שר האוצר.

ראובן ריבלין: אני לא צריך עיצות מפקידים מי זה שר האוצר.

משה גפני: מה ההיגיון העומד מאחורי הבקשה למשוך?

משה גפני: האם זה הפך להיות דבר מקודש?

אמיר לוי: זה לא העניין.

אמיר לוי: כפי שאמרתי, אנחנו מכבדים את רצון הוועדה.

אמיר לוי: אם הוועדה לא תרצה לאשר את ההצעה כפי שהיא, יצטרכו השרים להחליט שוב.

אמיר לוי: יש הצעה של שר התקשורת.

אמיר לוי: אני לא בטוח שהיא מקובלת על שר האוצר.

אמיר לוי: אני לא יכול להחליט עכשיו.

ראובן ריבלין: לפני ההצבעה אני איידע את שר האוצר.

ראובן ריבלין: אתה יכול להירגע.

משה גפני: אני מבקש לדעת מה עומד מאחורי זה.

משה גפני: אם הוועדה מאשרת את התכנית אז למה לדעתכם כל-כך עקרוני שזה יהיה בדיוק מה שהחלטתם?

משה גפני: אולי גם לנו יש קצת שכל.

משה גפני: הרי אנחנו לא משנים סדרי בראשית.

אמיר לוי: היה דיון די ארוך בממשלה, לפני שההצעה הוגשה לוועדה, על מחיר המינימום, האם להשאיר אותו כמו שהוא או להוריד אותו.

יעקב ליצמן: אז עכשיו אתה ממשיך את הדיון הארוך הזה.

אמיר לוי: אני לא ממשיך אותו.

מיכאל קליינר: אני מתפלא עליך.

מיכאל קליינר: אתה הרי מכיר את סדרי העולם.

מיכאל קליינר: אני יושב בדיונים על תעריפים אולי פעם עשירית.

מיכאל קליינר: אדוני היושב-ראש, שלא תחשוב שאנחנו מחדשים פה איזה חידוש.

מיכאל קליינר: יש פה ריטואל: הממשלה תמיד באה ומציעה הצעה שבתוכה יש העלאת דמי השימוש הקבועים, ואז באים חברי הוועדה ואומרים: אל תיגעו בדמי השימוש הקבועים כי זה פוגע בשכבות החלשות.

מיכאל קליינר: לכן אנחנו מפצים את "בזק".

מיכאל קליינר: "בזק" הרי מעוניינת להעלות את דמי השימוש הקבועים, כי הם רוצים להוזיל את השיחות, הם רוצים לעודד אנשים לדבר יותר, אבל לנו יש אינטרס אחר.

מיכאל קליינר: לכן האיזון, שתמיד נמצא כאן, הוא שלא נוגעים בדמי השימוש הקבועים.

אמיר לוי: זה גם האינטרס של "בזק" שהתעריף הקבוע יירד.

מיכאל קליינר: לא.

מיכאל קליינר: "בזק" רוצה להעלות את התעריף הקבוע.

אילן בירן: חבר הכנסת קליינר, אתה טועה.

אילן בירן: "בזק" לא ביקשה להעלות את דמי השימוש הקבועים.

אילן בירן: "בזק" בפירוש ביקשה שלא להעלות את דמי האחזקה הקבועה.

מיכאל קליינר: בעבר "בזק" תמיד התנגדה להעלאת מחירי השיחות.

אבי (אברהם) גבאי: אנחנו באים לכאן אחרי מסע שלם של דיס-אינפורמציה ושקרים שפורסמו בעיתונים, חלקם לובו על-ידי פקידים שונים ועל-ידי עיתונאים.

אבי (אברהם) גבאי: אנחנו מגיעים לכאן במצב שבו כולם מדברים על העלאת תעריפים, כאשר בפועל התעריפים יורדים ב-3% ריאלית.

אבי (אברהם) גבאי: מה לעשות, אלה העובדות.

אבי (אברהם) גבאי: התעריפים לא עולים אלא יורדים.

מיכאל קליינר: אם כך, מי ביקש להעלות את המחיר הקבוע?

אמיר לוי: זה לפי מה שנקבע בוועדת גרונאו.

מיכאל קליינר: בעבר תמיד "בזק" ביקשה להעלות את המחיר הקבוע, כי זה האינטרס שלה.

קריאה: כבר 3 שנים לא.

אבי (אברהם) גבאי: אתם מדברים כאן על מחירים לא סבירים: כשהמחיר הראשון לא סביר והשני כן סביר.

אבי (אברהם) גבאי: אנחנו מציעים דבר מאוד פשוט, והצענו את זה למשרדים: אם רוצים ליישר את הכל אז התעריפים שלנו מלאים עיוותים.

אבי (אברהם) גבאי: אין ספק שיש פה שיקולים סוציאליים, שיקולים צרכניים, שיקולים של זה ושיקולים של אחר.

אבי (אברהם) גבאי: אם רוצים ליישר - אין בעיה.

אבי (אברהם) גבאי: לא יהיה מחיר מינימום, יהיה מחיר אחד לדקה, יום ולילה, מקומי ובין-עירוני.

אבי (אברהם) גבאי: לזה אנחנו מוכנים.

אבי (אברהם) גבאי: אבל הממשלה לא רוצה את זה.

אבי (אברהם) גבאי: רק נצמדים למחיר המינימום וטוענים שהוא גבוה.

אבי (אברהם) גבאי: מי שמשלם את מחיר המינימום הם הצרכנים העסקיים.

אמיר לוי: מחיר מינימום חל על כולם.

אבי (אברהם) גבאי: אם רוצים להוריד אותו ולהעלות במקום אחר, בבקשה, אנחנו מוכנים.

אבי (אברהם) גבאי: אבל הממשלה לא רוצה לעשות את זה ואחרי זה נטפלים לאיזה עיוות אחד.

אבי (אברהם) גבאי: לגבי תעריפי האינטרנט" הוועדה לא מפקחת על כל תעריפי "בזק".

אבי (אברהם) גבאי: גם משרד התקשורת לא מפקח על כל התעריפים, הוא מפקח רק על חלקם.

אבי (אברהם) גבאי: הוא מפקח על איזה סל, שכל שנה הוא מוריד אותו, ובתוכו הוא מעלה ומוריד.

יעקב ליצמן: אז למה אתם מורידים גם הפעם את תעריפי האינטרנט?

אבי (אברהם) גבאי: לא העלו משהו במקום זה.

משה רז: אבל עכשיו אתה אומר, מצד אחד, שאתם מפסידים, ומצד שני, שלא העלית.

מיכאל קליינר: אני מבקש להעיר הערה לגבי האינטרנט.

מיכאל קליינר: זה לא מספיק שאתם קובעים איזה דבר.

מיכאל קליינר: אדוני השר, אני רוצה גם להביא את זה לידיעתך.

מיכאל קליינר: נכון שב"בזק" יש סלים שמוזילים את תעריף האינטרנט.

מיכאל קליינר: אני טוען שכאשר "בזק" רואה, כשהיא שולחת חשבון ובתוכו כתוב "אינטרנט", שבסעיף הזה יש סכומים של מאות שקלים, ו"בזק" יודעת שבעצם אותו לקוח יכול היה לשלם 99 שקלים או סכום משמעותי פחות, לדעתי "בזק" חייבת לכתוב לאותו אזרח שיש בפניו אופציות פחות יקרות.

מיכאל קליינר: כמו שכל פקיד בדלפק של תחנת רכבת אומר לך שביום הזה אתה יכול לקבל מחיר מוזל.

מיכאל קליינר: אבל "בזק" לא כותבת לאנשים: אתה יכול לקבל מחיר מוזל.

מיכאל קליינר: היא גובה 500 שקל, 400 שקל, על אף שכתוב שזה על אינטרנט.

מיכאל קליינר: לכן לדעתי צריך, כתנאי לכל העניין הזה, לחייב את "בזק", כשהיא רואה שאדם משלם מחיר מופרז - כי כנראה הוא לא ידע, הוא הרי לא רוצה לשלם מחיר מופרז - לכתוב לו ולהסב את תשומת לבו לכך שיש תכניות כאלה.

מיכאל קליינר: אני מבקש לקבל על זה תגובה.

אבי (אברהם) גבאי: בדיון הקודם העלה חבר הכנסת ישראל כץ את הנושא של טלפון "זמיר".

אבי (אברהם) גבאי: בעבר התחזוקה על השימוש בטלפון "זמיר" היתה 1.10 שקל אך פרופ' גרונאו העלה את זה ל-3.50 שקלים.

אבי (אברהם) גבאי: אנחנו אמרנו תמיד שאנחנו מוכנים להוריד את זה, אבל כמו שכאשר העלו את זה הורידו לנו משהו אחר, אז כאשר מורידים את זה שיעלו משהו אחר.

אבי (אברהם) גבאי: צריך להמשיך להתנהל באותה דרך.

אבי (אברהם) גבאי: גם אנחנו חושבים, כמו חבר הכנסת ישראל כץ, שטלפון "זמיר" הוא יחסית מיושן והתעריף שלו היום איננו מוצדק.

אבי (אברהם) גבאי: לצערנו לא קיבלו את דעתנו בעניין הזה.

אבי (אברהם) גבאי: בהחלטה המקורית של שר התקשורת הרעיון היה לבטל את התשלום עבור טלפון "זמיר".

אבי (אברהם) גבאי: בהחלטה המתוקנת זה לא קורה.

אבי (אברהם) גבאי: אני חושב שמבחינה צרכנית, אם מדברים על מה שטוב לצרכן הפרטי הקטן, זה מה שטוב לו, לבטל את התשלום עבור טלפון "זמיר".

אבי (אברהם) גבאי: זה מבחינתו בדיוק כמו דמי השימוש.

אבי (אברהם) גבאי: בחשבון של צרכן קטן 3.50 שקלים זה הרבה מאוד כסף.

אבי (אברהם) גבאי: קל יחסית לפתור את הבעיה הזאת, בתוך כל האיזונים שאנחנו מדברים עליהם.

אבי (אברהם) גבאי: לכן אני אומר, אם רוצים כרגע ללכת לקראת הצרכנים הפרטיים - זה המקום לעשות את זה.

מיכאל קליינר: אדוני היושב-ראש, אני מבקש לשמוע התייחסות לשאלה שלי, לגבי האינטרנט: למה לא מודיעים לאנשים שמשלמים מחיר גבוה מדי?

ישראל כץ: מי שמדבר ויש לו חשבון של מאות שקלים, כנראה שזה לא מפריע לו.

ישראל כץ: מי שמוציא מאות שקלים על האינטרנט ולא טורח לבדוק את השעות, אז גם הודעה שתשלח לו לא תסייע.

ישראל כץ: אני מבטיח לך שהוא גם לא פותח את החשבון.

מיכאל קליינר: לא, תתפלא.

ראובן ריבלין: האם החבילות לא ידועות לכל אחד?

מיכאל קליינר: אתה רואה שלא.

ישראל כץ: אז צריך לפרסם בעיתונות.

מיכאל קליינר: אני חושב ש"בזק" צריכים להפנות את תשומת לב הצרכנים.

מיכאל קליינר: אם "בזק" לא היתה יודעת שזה חשבון אינטרנט, מילא, אז היא לא היתה יכולה לעזור לך, אבל היא יודעת שזה חשבון אינטרנט.

מיכאל קליינר: היא יודעת שאתה יכול לשלם שליש אך היא גובה ממך מחיר מלא.

יעקב ליצמן: נציגי "פלאפון", אתם לא רוצים לדבר?

יעקב ליצמן: נציגי "סלקום" - לא רוצים לדבר.

יעקב ליצמן: "פרטנר-אורנג'" - לא רוצים לדבר.

יעקב ליצמן: האם יש כאן נציגים מ"תבל"?

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: מהמועצה הישראלית לצרכנות?

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: מהרשות להגנת הצרכן?

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: מקו חם לצרכן?

יעקב ליצמן: לא.

מאיר שטרית: על מה אתם מתלבטים, אדוני יושב-ראש הוועדה?

מאיר שטרית: הרי כבר החלטנו בוועדה שיהיה אזור חיוג אחד וחיוב רק לפי זמן, בלי תשלום של 25 אגורות על שיחה מקדימה.

מאיר שטרית: תורידו את זה.

אילן בירן: אני מבקש להדגיש כמה דברים.

אילן בירן: מר אבי גבאי הדגיש בפני הוועדה שהוועדה עוסקת בהורדת תעריפי "בזק".

אילן בירן: זאת בדיוק הסיטואציה, והורדת מחירי "בזק" כבר הגיעה לרמה של למעלה מ-200 מיליוני שקלים.

אילן בירן: זה בניגוד מוחלט לדעתנו, זה בניגוד ליושר הבסיסי של קביעת התעריפים.

אילן בירן: יש פה אנשים שמגלגלים עיניים, ולא ביושר.

אילן בירן: זה בנוי בשני המרכיבים הבאים: 1) 3.5% אינפלציה שהיו ב-3-4 החודשים האחרונים, שזה 140 וכמה מיליוני שקלים במונחים שנתיים.

אילן בירן: יש התעלמות מוחלטת מכך.

אילן בירן: אומרים: אנחנו לא עוסקים באינפלציה.

אילן בירן: זה סכום הכסף הגדול ביותר שאותו מורידים היום בהחלטה של הוועדה.

אילן בירן: אלה מחירים נומינליים.

אילן בירן: כל הזמן מדברים פה על העלאת מחירים, כאשר בפועל מורידים את המחירים.

אילן בירן: את רוב הציוד אנחנו קונים בחוץ-לארץ והוא התייקר ב-10%-12%, רק במטבע.

אילן בירן: 2) עוד זה מדבר וזה בא, ועכשיו משרד האוצר ומשרד התקשורת הורידו לנו 57 מיליוני שקלים.

אילן בירן: למה?

אילן בירן: ככה.

אילן בירן: אמרו: פרופ' גרונאו יבדוק.

אילן בירן: אנחנו חיברנו את "מירס" לרשת הכללית כמפעיל רביעי, לפי החלטת משרד התקשורת.

אילן בירן: זה הוריד לנו באותו יום 53 מיליוני שקלים בהכנסות.

אילן בירן: אני לא מדבר על ההוצאות על המכללים ועל האלקטרוניקה הכרוכה בחיבורם.

אילן בירן: בעצם באים לכאן לוועדה, מורידים 200 מיליוני שקלים מהכנסות "בזק", ועכשיו עוד אומרים שאנחנו מעלים את המחירים.

אילן בירן: הסמנכ"ל לכלכלה ורגולציה אמר דברים פשוטים: יש בפניכם את כל הפלטפורמה.

אילן בירן: אנחנו לא ביקשנו להעלאות את דמי האחזקה הקבועה.

יעקב ליצמן: אז מי נתן את ההוראה?

אילן בירן: אדוני, יושב-ראש הוועדה, אתה צריך לדעת ואתה יודע היטב שמי שמציג בפניך את הדברים הם משרד התקשורת יחד עם משרד האוצר.

אילן בירן: לא "בזק".

יעקב ליצמן: מי שמציג בפנינו את הדברים הוא משרד התקשורת אולם למשרד האוצר יש גם מלה כאן.

אילן בירן: על-פי שני התַּנָאִים יקום דבר.

אילן בירן: אחרי שזה ברור, ההמלצה שלנו היא פשוטה לגמרי.

אילן בירן: חשבנו שצריך לעשות דברים אחרים אבל לא קיבלו את דעתנו, ושרים זה שרים.

משה גפני: למה אתם נלחמים שזה יאושר כאן?

אילן בירן: כי אנחנו מאמינים באזור חיוב אחד.

משה גפני: אבל מורידים לכם כסף.

אילן בירן: כל שנה אנחנו מאשרים את התעריפים.

אילן בירן: אני כבר 3 שנים רוצה לעבור לאזור חיוב ארצי אחד.

אילן בירן: היה סיכום בוועדה הזאת כבר לפני שנתיים שיאפשרו את הדבר הזה.

אילן בירן: רצינו לעבור לתעריף אחד, יום ולילה - אגב, גם בלי דמי פתיחת שיחה - תעריף כולל אך הממשלה החליטה שהיא לא מאשרת את הדבר הזה.

אילן בירן: היא החליטה שהיא יושבת על הסוגייה ובאה בפניכם בהצעת התקנות כפי שהיא ניסחה.

אילן בירן: בתוך הדבר הזה אמר יושב-ראש הוועדה שהוא מתעלם מההערות שהערתי על ה-57 מיליון שקל ועל האינפלציה ושהוא דורש שלא יועלו דמי השיחה הקבועה.

אילן בירן: יתר על כן, אפילו הוריד אותם.

אילן בירן: אנחנו אמרנו את הדבר הבא: אנחנו מציעים הצעה פשוטה, שהציע פה גם שר התקשורת לפי מיטב הבנתי:

אילן בירן: אל תעלו את ה-3% באחזקה הקבועה.

אילן בירן: למשפחות מעוטות היכולת - 220,000 משפחות - מי שדמי השימוש החודשיים שלו הם 30 שקל ומטה משלם ממילא מחצית, או 21 או 26 שקלים בהתאמה על האחזקה הקבועה.

אילן בירן: האם אתם מכירים מוצר כזה, כמו חלב או מים או לחם, שיש עליו הנחה למעוטי הכנסה או למעוטי שימוש?

אילן בירן: לא.

אילן בירן: רק ל"בזק".

אילן בירן: זה סובסידיה למצרך ולא לנצרך.

אילן בירן: זאת האמת הכלכלית הפשוטה בכל מקום, רק לפעמים שוכחים מה היא הכלכלה הנכונה.

ראובן ריבלין: יש אצלכם גם סובסידיה לנצרך.

אילן בירן: אני אומר שזה לא הכלכלה הנכונה.

מיכאל קליינר: כלומר שאם בקו השלישי שלי יש פחות מ-30 שקל, גם אני מקבל את ההנחה.

סמדר אלחנני: לא, כי זה רק אם יש קו אחד למשפחה.

אילן בירן: לפיכך יש להשאיר את ההצעה הזאת כפי שהיא - 14, 2.5 - על אף שכפי שאמרתי אנחנו מאוד לא אוהבים אותה.

אילן בירן: אם אתם חפצים להשאיר את האחזקה הקבועה ככזאת אז יש להעלות את דמי פתיחת השיחה בהתאמה, למשל לפי הצעתו של שר התקשורת, ואז אפשר להוריד גם חלק מהתעריף על טלפון "זמיר".

אילן בירן: אני ממליץ שתהיה היום הצבעה והחלטה, כי לא צריך להמשיך לענות אותנו.

ראובן ריבלין: בסיכום אני רוצה לציין דבר אחד שמנכ"ל חברת "בזק" לא אמר.

ראובן ריבלין: רבותי חברי כנסת, כל יום שאנחנו דוחים את אישור התעריפים גורם נזק למשק הישראלי ואי-יציבות בבורסה.

מיכאל קליינר: יש לי שאלה, ואולי התשובה תהיה שלילית או שיגידו לי שזה זניח.

מיכאל קליינר: הייתי רוצה לדעת כמה אנשים שיש להם קו אינטרנט, ומופיע אצלם בחשבון שזה קו אינטרנט, לא שותפים באף אחד מ-6 המסלולים שלכם?

מיכאל קליינר: כמו כן אני מבקש לדעת למה כאשר אתם רואים שמישהו שילם סכומים גבוהים מאוד, על אף שיכול היה לשלם הרבה פחות, אתם לא מיידעים אותו ומסבים את תשומת ליבו ל-6 המסלולים שלכם?

ראובן ריבלין: זה נושא שאנחנו בודקים אותו.

אילן בירן: אנחנו מפרסמים יום ולילה את 5 החבילות ואתם רואים את זה באמצעי התקשורת.

אילן בירן: חבר הכנסת מיכאל איתן טרח לשבת על הסוגייה הזאת ארוכות.

אילן בירן: אנחנו הצגנו את זה גם פה בוועדה, לטעמי בפירוט, בחלוקה של מיעוט שימוש, שימוש בינוני, הרבה שימוש ודמי שימוש טוטליים של 99 שקלים.

מיכאל קליינר: אגיד לך מה העיקרון.

מיכאל קליינר: אם לא היתה דרך לאתר את האיש, כי לא היית יודע שזה קו אינטרנט, הייתי אומר: עשית את המקסימום.

מיכאל קליינר: אבל אם אתה יודע לאתר, גם לגבי מי שלא נכלל בתכנית, שזה אינטרנט, והסכום הוא גדול, של מאות שקלים, כשאתה יודע שהוא יכול היה לקבל את זה ב-99 שקלים, יש לך אפשרות לאתר אותו ולכתוב לו מכתב, להסב את תשומת ליבו.

מיכאל קליינר: אני חושב שזה שירות מינימלי לאזרח מחברה ציבורית.

ראובן ריבלין: אני מתחייב לטפל בעניין הזה ולהביא לך תשובה.

שלמה כפיר: כמעט הייתי מוותר על רשות הדיבור לאור דבריו של שר התקשורת בישיבה הקודמת, שאני חושב ייצג נאמנה גם את נושא העובדים.

שלמה כפיר: למרות זה, היות ומאז חלף זמן וחלק מהשומעים התחלפו, אני רוצה להזכיר כמה עובדות יסוד.

שלמה כפיר: "בזק" עברה בשנים האחרונות שורה של מהפיכות, החל מפתיחת שוק התקשורת לתחרות, המשך בהסכמה ללכת להפרטה.

שלמה כפיר: אני רוצה לומר שמה שמובא כאן לוועדה הוא לאחר ויה דולורוסה שעברו נציגי "בזק", קודם כל במשרד התקשורת, כשלא הביעו הסכמה, ולאחר מכן כשזה הגיע לאוצר.

שלמה כפיר: מה שמובא לכאן הוא למעשה תרנגולת חצי מרוטת נוצות.

שלמה כפיר: אני רוצה להתייחס לנושא העובדים.

שלמה כפיר: כל אחוז שמשתנה לכאן או לשם משפיע על העובדים.

שלמה כפיר: בפעם שאמרה אמרתי שאני מוכן שתשב כל ועדה מקצועית שהיא אך שתשקול את הדברים באובייקטיביות, כולל ועדת גרונאו.

שלמה כפיר: אני מוכן לקבל את חוות דעתם המקצועית.

שלמה כפיר: אלא מה, שאחרי המלצות ועדת גרונאו באים לוועדה ומטבע הדברים, מסיבות כאלה ואחרות, משנים את ההחלטות.

שלמה כפיר: כמו בפעם שעברה בנושא האינטרנט, כשרצו להוזיל בצורה משמעותית את האינטרנט, העלו דברים אחרים והיום כבר שוכחים למה אנחנו נמצאים במצב הזה.

שלמה כפיר: לכן, אני רוצה לבקש התייחסות.

שלמה כפיר: אני מודיע לכם, ב-3 השנים האחרונות פרשו מ"בזק" למעלה מ-4,000 עובדים.

שלמה כפיר: אני לא מכיר חברת תקשורת, חברה ממשלתית או בכלל חברה במדינת ישראל או בעולם ש-40% מהעובדים שלה הוצאו הביתה בתקופה כל-כך קצרה.

שלמה כפיר: מבחינת התעריפים, "בזק" היא מבין הנמוכים בעולם.

שלמה כפיר: מבחינת היעילות, מספר עובדים לכמות קווים, "בזק" היא לדעתי הנמוכה בעולם.

שלמה כפיר: מה שאני אומר הוא בדוק.

שלמה כפיר: אם אני טועה, שמנכ"ל משרד התקשורת יתקן את דברי.

שלמה כפיר: אני לא יודע מה מצפים כאן מהעובדים יותר מזה.

ראובן ריבלין: אני רוצה להוסיף על מה שאתה אומר עוד דבר.

ראובן ריבלין: אין בעולם שירות אוניברסלי כמו השירות של "בזק".

ראובן ריבלין: השירות האוניברסלי בארץ ישראל מגיע לכל מקום בו נמצאים אזרחי מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: אין אח ורע לשירות שמקבלים אזרחי ישראל בכל מקום בו הם יושבים בארץ ישראל.

שלמה כפיר: אגיד לכם יותר מזה.

שלמה כפיר: הר הרצל למשל מרושת בסיבים אופטיים בשביל שימוש אולי פעם אחת ב-5 שנים, חלילה למה שקרה לרבין, שהיו צריכים כמות של סיבים אופטיים בהר הרצל.

שלמה כפיר: במשך כל השנים האלה אין בהם כל שימוש.

שלמה כפיר: אני לא מכיר חברת תקשורת אחרת בארץ שתניח סיבים אופטיים לשימוש חד-פעמי פעם ב-5 שנים.

שלמה כפיר: השר התקשר בטלפון ל"בזק" וביקש כרוזים לכל הישובים ביהודה ושומרון.

שלמה כפיר: האם זה התפקיד שלנו?

שלמה כפיר: אנחנו צריכים לעשות את זה?

שלמה כפיר: "בזק" אחראית על כרוזים?

שלמה כפיר: נאמר לנו שאחרי זה בוועדת תעריפים אנחנו נשב ונתחשבן.

שלמה כפיר: קודם כל "בזק" מבצעת, כקבלן לאומי.

ישראל כץ: תציין שזה היה לישובים הערביים.

ישראל כץ: אחרת, חבר הכנסת משה רז יהיה נגד.

ראובן ריבלין: בכל מקום שבו אזרחי ישראל יושבים.

שלמה כפיר: אנחנו מגיעים לכל הישובים.

שלמה כפיר: אני כבר לא רוצה לדבר על השירותים ש"בזק" נותנת במשך 360 ימים בשנה, עם רכבים מוגנים, עם עובדים שיוצאים לשטח ונותנים שירות תחת אינתיפדה, תחת יריות, כאשר כולם דווקא בתקופה הזאת צריכים שכל הקווים שלהם יהיו תקינים.

שלמה כפיר: האם מישהו משלם עבור זה?

שלמה כפיר: התשובה היא תמיד: תהיה התחשבנות במסגרת ועדת תעריפים.

שלמה כפיר: מעבר למה שאנחנו עשינו כעובדים, אני חושב שכבר אין לנו מה להפסיד.

שלמה כפיר: הובטח לנו - היה פה שר המשפטים, לשעבר שר האוצר, שהבטיח לנו - שאם הציפיות של ועדת פרופ' גרונאו לא תתאמתנה זה ייבדק מחדש ויתוקן.

שלמה כפיר: היתה הצהרה חד-משמעית בעניין הזה.

שלמה כפיר: הוא צפה גידול ב-9% אך התוצאה היום היא ירידה של 6% בהיקף הפעילות של התקשורת במדינה.

שלמה כפיר: האם מישהו צפה שיהיה משבר כזה בתקשורת?

שלמה כפיר: הרי הכל יודעים ששתי החברות שעוד מרוויחות במדינה הן "סלקום" ו"בזק".

שלמה כפיר: בזכות מה "בזק" מרוויחה?

שלמה כפיר: בזכות זה ש-4,000 עובדים הלכו הביתה, וצריך להגיד את הדברים.

שלמה כפיר: תעשו את החישובים ואת המכפלות ותראו כמה מיליונים וכמה מיליארדים "בזק" חסכה כאשר 4,000 עובדים הלכו הביתה.

שלמה כפיר: מדברים על התייעלות.

שלמה כפיר: מה מצפים ליותר מזה?

שלמה כפיר: מה אנחנו צריכים לעשות יותר מזה?

שלמה כפיר: עם כל הכבוד, ואני מקבל את זה שיש פה כל מיני אינטרסים, אבל שיהיה ברור, בשורה התחתונה מה שיסוכם כאן, העובדים יצטרכו לשלם את המחיר.

שלמה כפיר: עד היום יש לנו ויכוח בתוך החברה האם בשנת 2002 יפוטרו 200 עובדים או 400 עובדים.

שלמה כפיר: בחודשים האחרונים אנחנו כבר רואים בהכנסות "בזק" את תוצאות הירידה בפעילות שמתבטאות בירידה של 10% מרבעון לרבעון.

ישראל כץ: למה?

שלמה כפיר: בגלל שהחברות הסלולריות מכריזות על "בזק" כעל מונופול.

שלמה כפיר: האם "בזק" היא מונופול?

שלמה כפיר: תסתכלו, מתוך ההכנסות לשיחות מקומיות במדינה 60% הולך לסלולר, 40% הולך ל"בזק", ועוד קוראים ל"בזק" מונופול.

שלמה כפיר: אני רוצה לשאול אתכם, מתי לא יקראו לה מונופול?

שלמה כפיר: כשהיחס יהיה 90% לסלולר ו-10% ל"בזק"?

שלמה כפיר: 95%-5%?

שלמה כפיר: מתי "בזק" כבר לא תיקרא מונופול?

ראובן ריבלין: אני רוצה לומר לחברי הכנסת שלא היו פה בפעם הקודמת, היום בשוק ה-voice יש לנו 5.3 מיליון, אפילו יותר, טלפונים סלולריים לעומת 3.2 מיליון טלפונים קוויים.

ראובן ריבלין: בהכנסות, בווליום של ה-turnover של תשלום עבור שיחות, "בזק" עומדת היום על 40% מההכנסות מתוך ה-100%.

אילן בירן: בסלולרי ההכנסות של 4 החברות הן 11 מיליארדי שקלים, ופה כל הוויכוח הוא על פחות מ-4 מיליון שקלים.

ראובן ריבלין: דרך אגב, שם המחירים לא מפוקחים ואילו פה מדברים על אגורה.

ראובן ריבלין: שם אתה משלם 56 אגורות ואתה אפילו לא יודע איפה התחלת לדבר.

ישראל כץ: מה עם הנושא שעלה, לגבי מקומות עבודה?

יעקב ליצמן: רבותי, אני אקיים התייעצות, שתימשך מספר דקות.

יעקב ליצמן: תודה.

יעקב ליצמן: (הישיבה הופסקה בין 11:15-11:45)

יעקב ליצמן: רבותי, אני מחדש את הישיבה.

יעקב ליצמן: הצבעה תתקיים במועד אחר.

יעקב ליצמן: תודה רבה.