ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 387, 2002-03-12 08:45

יעקב ליצמן: בוקר טוב.

יעקב ליצמן: אני פותח את ישיבת הוועדה.

אנה שניידר: אני קוראת את תיקון סעיף 1 לחוק מיסוי מקרקעין (סעיף 1 להצעת החוק).

אנה שניידר: זהו סעיף ההגדרות.

אנה שניידר: אני קוראת את ההגדרה המקורית ל"פעולה באיגוד" המופיעה בפסקה (2).

אנה שניידר: ההצעה כאן היא לתקן את הסיפה.

אנה שניידר: בתיקון נפלה טעות סופר ויש לכתוב "החל במילים" במקום "החל בימים".

אנה שניידר: אני מבינה שההגדרה הזאת דרושה כדי לקבוע את ההסדרים המהותיים בתוך הצעת החוק, בהמשך.

אנה שניידר: אני קוראת את תיקון סעיף 5 לחוק העיקרי (סעיף 2 להצעת החוק).

אנה שניידר: סעיף 5 לחוק העיקרי דן בפעולות נוספות שהן בגדר מכירה.

אנה שניידר: אני קוראת את סעיף קטן (ב)(1) בחוק העיקרי: "שוכנע פקיד השומה שהאדם העביר זכות במקרקעין או זכות באיגוד מקרקעין לעסקו כמלאי עסקי או שהפך זכות במקרקעין או זכות באיגוד מקרקעין כנכס קבוע בעסקו למלאי עסקי שבעסקו…" – ומפורטות כאן הוראות מיוחדות לעניין זה.

אנה שניידר: כאן ההצעה היא להוסיף הוראה נוספת, אני קוראת את פסקה (1א) המוצעת.

אנה שניידר: אני מבקשת הסבר לגבי פסקה זו.

אנה שניידר: בדברי ההסבר להצעת החוק נאמר שבסעיף זה מדובר על חלוקת נכסי עיזבון בין יורשים, ונדמה לי שלא בכך מדובר כאן.

טליה דולן-גדיש: חלוקת נכסי העיזבון בין יורשים מופיע בסעיף 5(2).

שרון גלעד: אולם המשמעות של פסקה (1א) איננה טריוויאלית.

שרון גלעד: צריך להבין את כל הסעיפים.

יעקב ליצמן: אם למישהו מהנוכחים יהיו שאלות, הוא ישאל אותן.

אנה שניידר: אני קוראת את פסקה (1ב) המוצעת לסעיף 5 המקורי.

שרון גלעד: בסוף פסקה זו יש להוסיף "לפי חוק זה".

אנה שניידר: אני מקבלת את התיקון.

אנה שניידר: אני קוראת את תיקון סעיף קטן (ג)(4) המוצע לסעיף 5 בחוק העיקרי (סעיף 2(2) להצעת החוק).

אנה שניידר: מה ההבדל בין מה שמוצע כאן לבין מה שהיה עד כה?

טליה דולן-גדיש: עד עכשיו, לפי חוק הירושה, ילדיו של המנוח התחלקו בירושה בחלקים שווים.

טליה דולן-גדיש: אולם לא הייתה חלוקה של נכסי העיזבון.

טליה דולן-גדיש: לכל אחד מהילדים היה חלק שווה בבית, במגרש, במפעל וכו'.

טליה דולן-גדיש: אם הילדים רצו לחלק ביניהם את הנכסים – היה עליהם לנהל מכירות ביניהם.

טליה דולן-גדיש: הטענה כאן שמכיוון שמדובר בחלוקת נכסי עיזבון בין יורשים, אין לראות זאת כאירוע מס.

מאיר קפוטה: היום, לפני רישום העיזבון, לפני הוצאת צו ירושה, יש לבצע חלוקה בין היורשים.

מאיר קפוטה: לאנשים אין זמן להתעסק בזה.

מאיר קפוטה: ההצעה היא שלא ייגבה מס אם לאחר צו הירושה תהיה חלוקה.

אנה שניידר: אני ממשיכה לקרוא את סעיף קטן (ד) (מופיע בסעיף 2(3) להצעת החוק).

אנה שניידר: אני עוברת לקרוא את סעיף 7א(א)-(ג) שלו (סעיף 3 להצעת החוק).

אנה שניידר: האם בסעיף קטן (ג) המטרה היא למנוע הקמת איגוד פיקטיווי?

יאיר רבינוביץ': נכון, איגוד שינצל את ה25%-.

יאיר רבינוביץ': כל הסעיף הזה חדש.

יאיר רבינוביץ': הוא לא היה קיים בחוק המקורי.

יאיר רבינוביץ': איגוד מקרקעין הוא איגוד שמרבית נכסיו הם מקרקעין.

יאיר רבינוביץ': קבלן איננו איגוד מקרקעין, זה העסק שלו.

יאיר רבינוביץ': הכוונה לאיגוד שיש בו נדל"ן, בהחזקה בנדל"ן.

ישראל כץ: אז הקבלן יכול לפצל, למכור את האדמות.

יאיר רבינוביץ': נכון.

יאיר רבינוביץ': אולם זאת איננה פרצה.

יעקב ליצמן: אחרי שהחוק יעבור יהיו עוד פרצות, אני יכול להבטיח זאת.

יאיר רבינוביץ': כמו בכל חוק.

אנה שניידר: אני קוראת את סעיף 7א(ד) המוצע.

אנה שניידר: נדמה לי שזה מרחיק לכת.

אנה שניידר: מאפשרים לשר האוצר לסטות מהוראות החוק בתקנות, גם אם יש צורך באישור ועדת הכספים לצורך כך.

אנה שניידר: בחוק יסוד: משק המדינה כתוב שפטורים והסדרים לגבי מיסוי צריכים להיות בחוק.

מאיר קפוטה: או מכוחו של החוק – כלומר בתקנות, באישור ועדת הכספים של הכנסת.

אנה שניידר: אך האם אין כאן סטייה גדולה מדי?

יאיר רבינוביץ': למס הכנסה ולמשרד המשפטים היה חשש מתיקוני מס.

יאיר רבינוביץ': אפשרנו לשר האוצר לתקן פרצות בחוק שלא שמנו לב אליהן.

יאיר רבינוביץ': זאת הייתה פשרה שהגענו אליה בהסכמה.

מאיר קפוטה: הבקשה הייתה מרחיקת לכת עוד יותר, אך סייגנו אותה.

שרון גלעד: אני רוצה להבהיר את מהות הוויכוח.

יעקב ליצמן: הסעיף מובן.

יעקב ליצמן: היה לי ברור שזהו אחד מהדברים שהיה לגביהם ויכוח.

אנה שניידר: יש יתרון במתן גמישות, משום שכך אין צורך בשלוש קריאות כדי לתקן דברים, ונכון שיש פיקוח פרלמנטרי.

אנה שניידר: אולם עדיין לפעמים קביעה שכזאת היא חזקה מדיי.

אנה שניידר: אני עוברת לקרוא את התיקון לסעיף 9(ב) המקורי, (סעיף 4 להצעת החוק).

אנה שניידר: סעיף קטן (ב) בסעיף 9 המקורי נוגע לפעולה באיגוד מקרקעין, ואני קוראת אותו: "בפעולה באיגוד מקרקעין יהיה הרוכש חייב במס רכישה בסכום שהייתה חייבת בו מכירת זכות במקרקעין ששווייה הוא חלק יחסי, כאמור בסעיף 14(ג) משווי כלל הזכויות במקרקעין שבבעלות האיגוד".

אנה שניידר: ההצעה היא שבמקום "חלק יחסי כאמור בסעיף 14(ג)" יבוא "החלק היחסי כאמור בפסקה (1א)"; ואז תוסף פסקה חדשה, הפסקה שמופיעה להלן.

אנה שניידר: אני קוראת את פסקה (1א) הנ"ל.

אנה שניידר: אני מבקשת לקבל הסבר לדברים האמורים כאן.

יעל ייטב: ראשית, סעיף 14 המקורי יבוטל במסגרת העברת המיסוי של מקרקעין לפקודת מס הכנסה.

יעל ייטב: אולם עדיין רוצים שפעולה במקרקעין תחויב במס רכישה לפי שווי המקרקעין.

יעל ייטב: בעצם המנגנון הקבוע היום בסעיף 14(ג) יישאר כמות שהוא בפסקה החדשה, פחות הוא יותר.

יעל ייטב: המנגנון הזה עוסק ביחס הזכויות שנמכרו למוכר ביחס לכלל הזכויות של האיגוד הנדון.

יעל ייטב: בעצם אין כאן חידוש אלא התאמה של ההוראות.

יעל ייטב: זה בערך מה שהיה קיים.

אנה שניידר: התיקון הנוסף המבוקש בסעיף 9 (סעיף 4(2) בהצעת החוק) הוא תיקון טכני.

אנה שניידר: אני קוראת את התיקון.

אנה שניידר: בסעיף 5 להצעת החוק מופיע סעיף חדש, שיבוא אחרי סעיף 9א לחוק העיקרי.

אנה שניידר: אני קוראת את פסקה (1) בסעיף 9ב המוצע.

אנה שניידר: זוהי הנחה לתקופה הראשונה.

יעקב ליצמן: בשנה השנייה ההנחה פוחתת, נכון?

יאיר רבינוביץ': נכון.

אנה שניידר: אני קוראת את פסקאות (2)-(4) לסעיף 9ב המוצע.

אנה שניידר: אני מבינה שההגדרה "זכאי" היא לפי משרד השיכון.

יעקב ליצמן: מהו המונח "שליטה" לפי סעיף 19(4)?

טליה דולן-גדיש: המשמעות היא כולל חברת-בת, חברת-אם וחברה-אחות.

אנה שניידר: מדוע משרד האוצר מבקש למחוק את סעיף קטן (ג) בפסקה (4) של סעיף 9ב?

שרון גלעד: בעצם לשכת עורכי הדין היא שביקשה למחוק את הסעיף.

שרון גלעד: המטרה היא לתת הקלות מיוחדות על עסקאות אמתיות – שנעשות בין שני צדדים, ושיש להן תמורה מלאה.

שרון גלעד: לכן בתחילה מיעטנו את "שינוי ייעוד".

שרון גלעד: אך לשכת עורכי הדין טענה שעל אף מה שכתוב בחוק, הפרקטיקה המקובלת היא שממילא אין גובים מס רכישה על שינוי ייעוד.

שרון גלעד: "שינוי ייעוד" משמעו הפיכת נכס עסקי למשרד קבוע, למשל.

שרון גלעד: הטענה היא שעל כך ממילא אין נוהגים לגבות מס רכישה, וכל קביעה אחרת משמעה שהיה צורך לגבות מלכתחילה.

שרון גלעד: לכן ההצעה היא למחוק את הסעיף הזה.

שרון גלעד: נכניס את המגמה הזאת בסעיפים אחרים.

אנה שניידר: אם כן המחיקה מאושרת?

יעקב ליצמן: נצביע על כך.

אנה שניידר: אני עוברת לקרוא את סעיף 9ג המוצע.

אנה שניידר: אני קוראת כעת את סעיף 6 להצעת החוק: ההצעה למחוק את סעיפים 12 ו14- המקוריים.

טליה דולן-גדיש: אני מבהירה שאלה הסעיפים של איגודי מקרקעין שיימחקו, כפי שהסבירה קודם עו"ד ייטב.

שרון גלעד: אולם יש להוסיף בתחולה שהביטול של סעיפים אלה ייכנס לתוקף רק כשסעיף 7א ייכנס לתוקף.

אנה שניידר: נעשה זאת בסעיף האחרון, סעיף התחולה.

יאיר רבינוביץ': לא נכון שאין מכירים בעסקאות שכאלה, אולם אין דחייה של אירוע המס.

יאיר רבינוביץ': הכוונה היא לתת דחייה שכזאת כאשר מדובר בעסקאות אמתיות, בין קונה מרצון ומוכר מרצון – כאלה שאינן בין קרובי משפחה.

יאיר רבינוביץ': במצב כזה יש אפשרות לדחות את מועד חבות המס.

אנה שניידר: ומדוע מציעים למחוק את התנאי הרביעי?

יעל ייטב: הוא בעצם מיותר.

יעל ייטב: הוא מתקיים הרבה אחרי כן.

יעל ייטב: בעצם ניתנת כאן דחייה של יום המכירה ממועד החתימה על ההסכם למועד עתידי.

יעל ייטב: רוצים להתנות את ההטבה הזאת כך שהיא תחול רק לגבי אירועים המתקיימים ביום שרלוונטי לדחייה.

אנה שניידר: אם כן הפסקה תימחק.

אנה שניידר: אני עוברת לקרוא את פסקה (4)(ב) המוצעת בסעיף 19 המקורי.

אנה שניידר: למה צריך כאן הגדרה ל"שליטה"?

יאיר רבינוביץ': משום שרצו לקבוע שליטה חזקה ורחבה יותר.

אנה שניידר: אני עוברת לקרוא את סעיף 29ב(א)-(ב) המוצע (סעיף 8 להצעת החוק).

אנה שניידר: בפסקה (ב) היה תיקון שהוכנס.

אנה שניידר: אני מבקשת שמשרד האוצר יסביר את הסעיף ואת התיקון שהוכנס.

יעל ייטב: בעצם הסעיף עוסק בשווי הרכישה לגבי חילוף נכסים.

יעל ייטב: כמו שנעשה לא מזמן לגבי איחוד וחלוקה בחוק ההסדרים – יש חוק מהותי (כאן הוא פרק חמישי 3), וכן יש קביעה של הוראות לגבי שווי הרכישה בסעיף זה.

יעל ייטב: כאשר נעשה חילוף יש מעין דחיית מס.

יעל ייטב: בתנאים מסוימים, שיידונו עוד מעט, אין חבות במס בעת החילוף אלא בעת מכירת הנכס החלופי.

אנה שניידר: איפה מופיעה ההגדרה לחילוף?

יעל ייטב: בפרק המהותי, פרק חמישי 3.

יעל ייטב: המטרה היא ששווי הרכישה יהיה שווי הרכישה של הזכות הנמכרת.

יעל ייטב: היה "דילוג" על אירוע מס, ובעצם הנכס החלופי נכנס בנעלי הזכות הנמכרת.

יעל ייטב: כל ההוראות שבסעיף 29ב נועדו לכל המצבים שנקבעים אחר כך בפרק חמישי 3, כדי לוודא שיהיה שווי רכישה נכון.

יעל ייטב: ביקשנו תיקון של הסעיף משום שהתברר לנו שחסר אירוע בסעיף זה.

יעל ייטב: היה מצב אחד שלא כיסינו.

אנה שניידר: בסדר.

שרון גלעד: בעצם משהו נשמט בסעיף קטן (ג).

שרון גלעד: צריך להוסיף "כשהוא מוכפל…".

שרון גלעד: אחרת זה לא הגיוני.

שרון גלעד: סעיף קטן (ג) מדבר על קנייה בסכום נמוך יותר ומיסוי מאוחר יותר.

אנה שניידר: נדמה לי שעו"ד גלעד מתייחסת לסעיף קטן (ד).

אנה שניידר: הניסוח הזה מופיע שם.

אנה שניידר: אסיים את הקראת הסעיף הזה, ואם יהיו הערות, הן יידונו אחר כך.

אנה שניידר: אני קוראת את סעיפים קטנים (ג)-(ו).

שרון גלעד: אני חוזרת על בקשתי לתקן את סעיף קטן (ג), אך מכיוון שמדובר בעניינים טכניים, אני מציעה לדון בכך מאוחר יותר.

שרון גלעד: הרי לא הגיוני שחלק הזכות החלופית ייתן את שווי הרכישה של מלוא הזכות המקורית.

שרון גלעד: זה תיקון טכני לחלוטין, כולנו מעוניינים באותה תוצאה.

יאיר רבינוביץ': זה איננו מהותי.

יאיר רבינוביץ': הכוונה היא להגיע לחלק היחסי של השווי לעומת החלק היחסי של הזכות.

יאיר רבינוביץ': אין מחלוקת על המהות.

אנה שניידר: אם יהיה צורך, נבצע עוד תיקונים.

אנה שניידר: אני עוברת לקרוא את התיקון המוצע בסעיף 37 לחוק העיקרי (סעיף 9 להצעת החוק).

אנה שניידר: הסעיף הזה עוסק ביום הרכישה.

אנה שניידר: ההצעה היא להוסיף את פסקת משנה (ט).

יעל ייטב: יש לתקן שם את הסעיף.

יעל ייטב: במקום "לפי סעיף 29ב(ד)" יש לכתוב "לפי סעיף 29ב(ה)".

ישראל כץ: האם אחד מהתחומים שמצוינים כאן פטור היום בכלל ממס?

יאיר רבינוביץ': לא, זה דבר חדש לחלוטין.

יאיר רבינוביץ': אין גם מצב כזה מבחינה מעשית.

ישראל כץ: למשל, מה חל עד היום ומה יחול בעתיד על דירת מגורים חלופית?

אנה שניידר: אני מבהירה שמבחינת הניסוח, המשמעות היא שלמונחים המופיעים בסעיף זה יש את אותה משמעות שמופיעה בפרק החדש, הוא פרק חמישי 3 – שעוד לא קראנו.

אנה שניידר: בעצם העבודה היעילה ביותר הייתה לקרוא קודם את פרק חמישי 3 ואחר כך לחזור לאחור.

יאיר רבינוביץ': אין שום החמרה של המצב היום, חוץ מהגדרת שיעורי מס לוותיקים.

ישראל כץ: וזה לא כלול בניסוחים בינתיים, נכון?

אנה שניידר: נגיע לעניין הזה בהמשך.

אנה שניידר: אני עוברת לקרוא את סעיף 10 להצעת החוק שלפיו סעיף 38 לחוק העיקרי בטל.

טליה דולן-גדיש: הסעיף עוסק ביום הרכישה בפעולה באיגוד.

טליה דולן-גדיש: אין צורך בסעיף זה.

אנה שניידר: בסעיף 11 להצעת החוק יש הצעה לתקן את סעיף 39 לחוק העיקרי העוסק בניכויים המותרים.

אנה שניידר: ראשית אני קוראת את הרישה של סעיף 39 המקורי: "אלה ההוצאות המותרות בניכוי לשם קביעת סכום השבח אם אינן מותרות בניכוי…".

אנה שניידר: ההצעה היא שאחרי "לשם קביעת סכום השבח" יבוא: "במכירת זכות במקרקעין".

אנה שניידר: אחרי פסקה (8) המקורית מוצעת פסקה חדשה, פסקה (8א).

אנה שניידר: אני קוראת את הפסקה.

אנה שניידר: הסעיף הזה נוגע להוראה שלפיה מותר לנכות את מס המכירה.

אברהם-בייגה שוחט: זה 0.8?

יאיר רבינוביץ': לא.

יאיר רבינוביץ': הוראת 0.8 בטלה.

יאיר רבינוביץ': בנוגע לנכסים שנרכשו לפני יום 7 בנובמבר, מס הרכישה ממשיך להתקיים אך הוא יהיה הוצאה מוכרת בחישוב השבח.

יאיר רבינוביץ': התיקון הוא שהמס אכן יהיה הוצאה מוכרת בחישוב השבח.

יאיר רבינוביץ': זאת המשמעות של האמור בסעיף 11 להצעת החוק.

אנה שניידר: אני עוברת לקרוא את סעיף 39א לחוק העיקרי (סעיף 12 להצעת החוק).

אנה שניידר: האם יהיו תקנות בעניין זה?

טליה דולן-גדיש: ייתכן.

טליה דולן-גדיש: אין חובה בכך.

טליה דולן-גדיש: בעצם הסעיף די בשל כמות שהוא.

טליה דולן-גדיש: אני מבהירה שמכירים כאן בריבית הראלית.

יאיר רבינוביץ': כל הריבית הראלית היא לעניין נכסים שנרכשים החל ביום הקובע ואילך.

יאיר רבינוביץ': הריבית לחישוב השבח תותר בניכוי.

יאיר רבינוביץ': בנוגע ליחידים יש בעיה – העסק איננו מופרד מהחלק הפרטי.

יאיר רבינוביץ': לכן אנו דורשים שם עוד קצת הוכחות: שנרשמה משכנתה על הנכס, שההלוואה ספציפית לנכס.

אברהם-בייגה שוחט: מה העלות?

יאיר רבינוביץ': בטווח הקרוב אין שום עלות.

יאיר רבינוביץ': מדובר רק בנכסים שנרכשים מכאן ואילך.

יאיר רבינוביץ': גם ההלוואה היא מכאן ואילך.

יאיר רבינוביץ': בשנים 2004-2002 אין לכך שום השפעה מבחינת העלות, או שההשפעה זניחה לחלוטין.

שרון גלעד: בעיקרון השינוי יחול רק על נכסים שנרכשו מהיום.

שרון גלעד: אבל קל מאוד לעקוף זאת.

שרון גלעד: אפשר להעביר נכס לחברה שלאדם הרלוונטי יש 100% בה, או לעשות שינוי ייעוד.

יאיר רבינוביץ': נכון.

יאיר רבינוביץ': אבל אז יהיה צורך לשלם מס שבח ומס רכישה.

יאיר רבינוביץ': תכנון מס שכזה יעלה הרבה כסף.

שרון גלעד: בזמן הקרוב לא יהיה הרבה מס שבח, כי לא יהיה הרבה שבח.

יוסף יצחק פריצקי: כלומר, הטענה היא שאפשר למכור את הנכס באותו מחיר, ולא יהיה מס שבח.

שרון גלעד: בתקופה הקרובה מס הרכישה בהפחתה; מס שבח לא יהיה בקרוב.

שרון גלעד: מי שקונה נכס בתקופה הזאת ייהנה מהפחתה של 20% בכל מועד שימכור.

שרון גלעד: לכן ייתכן מאוד שלאנשים יהיה כדאי לפעול כך.

שרון גלעד: ביתר הסעיפים יש סייגים שמגבילים פעולות שכאלה.

יעקב ליצמן: אבל למען גילוי נאות אני מבקש שעו"ד גלעד תציין שהדברים הללו עלו בדיונים בין משרד המשפטים למשרד האוצר.

שרון גלעד: זה לא נכון.

יעקב ליצמן: לא נדון בכך.

יעקב ליצמן: אם זה עלה בדיון בין משרד המשפטים למשרד האוצר, והממשלה החליטה בניגוד לעמדה שמוצגת כאן – אין בכוונתי לדון בכך כאן.

מיכאל קליינר: מה שהוחלט בממשלה איננו מחייב אותנו כאן.

ישראל כץ: היו"ר סומך על הממשלה שהיא החליטה החלטות נכונות.

יעקב ליצמן: רק ביקשתי שהדברים יצוינו כאן, כגילוי נאות.

יעקב ליצמן: אני לא אוהב ש"עובדים" עליי.

נחום לנגנטל: אם כן עו"ד גלעד צריכה לומר מראש: "מעתה ואילך ייתכן שכל מה שאומר עלה בעבר בדיונים בין הצדדים".

נחום לנגנטל: כמו בבית משפט.

שרון גלעד: אין בכוונתי להעיר את כל ההערות של משרד המשפטים בדיונים ההם.

שרון גלעד: הערות משרד המשפטים לחוק זה נפרשו על פני 14 עמודים.

שרון גלעד: רובן לא התקבלו.

שרון גלעד: לדעתי אין סיבה שמס הכנסה לא יקבל את טענתי.

שרון גלעד: כולנו רוצים לייעל את החוק ולמנוע פרצות.

שרון גלעד: אני מבקשת לשמוע את תגובת מס הכנסה להערתי.

אברהם-בייגה שוחט: אם עו"ד גלעד צודקת בהערתה, זה לגיטימי.

יעקב ליצמן: נכון, אבל צריך לומר שהדברים עלו בעבר.

מיכאל קליינר: רו"ח רבינוביץ' טען שמה שעו"ד גלעד טוענת לא יהיה כדאי למוכר.

מיכאל קליינר: עו"ד גלעד טוענת שייתכן מצב שזה אכן יהיה כדאי.

מיכאל קליינר: אני מבקש להבין מדוע.

שרון גלעד: אני מבהירה: ראשית, בתקופה הקובעת מס הרכישה מופחת.

שרון גלעד: שנית, ההשערה היא שגם השבח יהיה נמוך יחסית בתקופה הקרובה.

שרון גלעד: שלישית, אם קונים נכס חדש בתקופה הקרובה, בכל מועד שבו הוא יימכר תהיה הנחה של עוד 20% במס, נוסף על ההנחה של 25%.

שרון גלעד: לכן מאוד ייתכן שזה יהיה כדאי.

אברהם-בייגה שוחט: על ההנחה של 25% יש עוד הנחה?

טליה דולן-גדיש: כן, בתקופה הנוכחית.

טליה דולן-גדיש: אחר כך יש ירידה בהקלות.

טליה דולן-גדיש: יש הנחה ליניארית של 25%, ואחר כך יש שקלול: באיזו תקופה עושים 50%, ובאיזו תקופה עושים 25%.

טליה דולן-גדיש: אם מגיעים לשיעור מס של 37%, למשל, יש להפחית ממנו 25%.

יאיר רבינוביץ': נכון, וזאת אם העסקה נעשתה עד יום 31 בדצמבר 2002.

יאיר רבינוביץ': זה התמריץ לבצע עסקאות כעת.

אברהם-בייגה שוחט: אך מה זה יעשה למשק?

אברהם-בייגה שוחט: האם זה ינתב תכנונים?

יאיר רבינוביץ': ראשית אנחנו רוצים להביא את המשק לעסקאות אמתיות.

יאיר רבינוביץ': צריך לעודד את הקונים ואת המוכרים לעשות זאת.

יאיר רבינוביץ': בעצם צריך למשוך את הקונים.

ישראל כץ: התשלום צריך להתבצע בפועל בעסקה?

יאיר רבינוביץ': צריכה להיעשות רכישה.

ישראל כץ: אם כן, יהיה אפשר לעשות הסכם בלבד.

יאיר רבינוביץ': זה מקרה של פיקציה.

יאיר רבינוביץ': מס הכנסה יטפל במקרים שכאלה.

ישראל כץ: מה יעשו עד סוף שנת 2002?

ישראל כץ: מי יספיק לעשות עסקאות עד סוף שנת 2002?

שמואל אולפינר: זוהי המרצה לשנה או שנתיים.

יעקב ליצמן: בסוף סעיף 14 יהיה סבב שאלות.

אנה שניידר: אני עוברת לקרוא את סעיף 40 המוצע, שיחליף את סעיף 40 המקורי (סעיף 13 להצעת החוק).

אנה שניידר: אני קוראת גם את ההצעה לבטל את סעיפים 43, 44 ו45- לחוק העיקרי (סעיף 14 להצעת החוק).

טליה דולן-גדיש: אני מבהירה שהסעיפים הללו עוסקים באיגודי מקרקעין.

אברהם-בייגה שוחט: אני מבקש לשאול: מבחינתי הדברים שאמרתי אתמול עומדים בעינם.

אברהם-בייגה שוחט: השאלה היא האם יש הצדקה להיכנס כעת לרפורמה, לפני הרפורמה במס, שיוצרת גם בעיות בענפים אחרים במשק.

אברהם-בייגה שוחט: אמרתי אתמול שאינני יודע אם אפשר להניח שהעלות תהיה 300 מיליון ש"ח, או שבסעיפים מסוימים העלות תהיה רבה יותר – כמו בסעיפי השחלוף או בנושאים אחרים.

אברהם-בייגה שוחט: בדקתי את הדברים במידה מסוימת אולם אינני יכול לטעון את טענתי באופן ודאי.

אברהם-בייגה שוחט: בכל מקרה אולם לא יהיה זה אבסורד לטעון שהעלות איננה 300 מיליון ש"ח אלא 400 או 500 מיליון ש"ח.

יאיר רבינוביץ': או אפס.

אברהם-בייגה שוחט: נכון, למרות שאני לא רואה שזה המצב.

אברהם-בייגה שוחט: אולם אני מבקש לשאול שאלה הנוגעת לשורש העניין: בתחילת שנת 1999 נולד מס המכירה.

אברהם-בייגה שוחט: הייתה עליו ביקורת רב המאוד.

אברהם-בייגה שוחט: בעצם המס הזה בא להחליף את ההכנסות ממס רכוש, כדי לסגור מעגל.

אברהם-בייגה שוחט: אם כבר מבצעים שינויים – צריך לבצע אותם באופן מושלם ולבטל את מס המכירה בכלל, ולעכב את נושא מס השבח לרפורמה השנייה.

אברהם-בייגה שוחט: ואם יוחלט שבכל המשק תהיה ירידה של 25% - היא תתבצע גם כאן.

אברהם-בייגה שוחט: אם יוחלט שהירידה תהיה גדולה יותר, יש לבצע הפחתה בהיקף דומה גם כאן.

אברהם-בייגה שוחט: אך אין מקום ליצור עיוות במס שבח ולהשאיר את העיוות במס המכירה.

אברהם-בייגה שוחט: אינני יודע מה הייתה ההכנסה ממס המכירה בשנה שעברה.

אברהם-בייגה שוחט: נאמר לי שההכנסה הייתה 280 מיליון ש"ח.

אברהם-בייגה שוחט: אם כן אפשר לקבל 150 מיליון, ולוותר על השינוי במס שבח.

אברהם-בייגה שוחט: כך לא יהיה עיוות של מס שבח אל מול ענפים אחרים במשק, ובמקביל יהיה אפשר להיפטר ממס שהרבה מאוד מומחי מסים טענו שהוא רע וצריך לעבור מן העולם.

מיכאל קליינר: אני מבקש להעלות נושא דומה.

מיכאל קליינר: ראשית, אני תומך במאמץ לזרז את ענף הבנייה.

מיכאל קליינר: זה דבר רצוי.

מיכאל קליינר: לכן אני תומך בהקלות לציבור הרחב.

מיכאל קליינר: אולם יש בעיה בעניין מס השבח.

ישראל כץ: אתה בעד מענקים לציבור, ח"כ קליינר?

ישראל כץ: אתה מתנגד למענקים למשתכנים.

מיכאל קליינר: אני מתנגד למענקים באמצעות פטורים.

מיכאל קליינר: אם רוצים לעזור למישהו, אסור לפעול עקום.

מיכאל קליינר: הטבות לנגב צריכות להיות בהקלות ובתקציב ולא בפטורים ממס.

מיכאל קליינר: לגופו של עניין, יש ויכוח בכנסת:

מיכאל קליינר: כולנו אומרים שלוקחים יותר מדי מהעבודה ופחות מדי מההון.

מיכאל קליינר: בדרך כלל חברי הכנסת גם יודעים מאיפה לקחת – כל מי שרוצה להוציא הוצאה יודע מאיפה לקחת אותה.

מיכאל קליינר: תמיד מוצאים סעיף - סעיף שיפוי מעסיקים.

מיכאל קליינר: בכל פעם צריך לעקור מהראש של ח"כ חדש את ההצעה הזאת – שפירושה הוספת שמן למדורת האבטלה.

מיכאל קליינר: הדבר האחרון שצריך לעשות הוא לתת קנס על העסקת עובדים, בכל אזור שהוא בארץ.

מיכאל קליינר: אני תומך בעמדתו של ח"כ שוחט.

מיכאל קליינר: אם כבר מבצעים שינוי, יש לבטל את מס המכירה.

מיכאל קליינר: מס שבח בלאו הכי נוגע לאנשים מסוימים.

מיכאל קליינר: הציבור הרחב פטור ממנו.

מיכאל קליינר: כלומר, זוהי הענקה של פטור לשכבות החזקות.

ישראל כץ: לקבלנים.

טליה דולן-גדיש: לא, לבעלי הנכסים.

מיכאל קליינר: כלומר, לוקחים מאלה שיש להם באמצעות עונש על העסקת עובדים, אך נותנים להם הקלה במס שנוגע לרכוש שלהם.

מיכאל קליינר: הטענה היא שיש להחמיר את המיסוי על הרכוש.

מיכאל קליינר: אני מתנגד למתן הקלה לבעלי הנכסים.

יאיר רבינוביץ': אמרתי בתחילה: אני מכיר את ח"כ שוחט זמן רב, ואין לי שום ספק שאילו הוא היה שר האוצר היום, הוא היה מניח בדיוק את אותה הצעת חוק על שולחנה של ועדת הכספים.

יאיר רבינוביץ': לגבי מס מכירה: אין ספק שהמס איננו טוב.

יאיר רבינוביץ': כך גם מס רכישה.

יאיר רבינוביץ': כשהוועדה התחילה לעבוד דיברנו על ביטול מס רכישה.

יאיר רבינוביץ': אבל כשהגענו לנושא התקציבי, ראינו שלא יהיה אחראי מבחינתנו להציע בעת הזאת ביטול של מס הרכישה.

יאיר רבינוביץ': לכן טיפלנו בנושא מס המכירה, כי הוא מכניס פחות כסף.

יאיר רבינוביץ': מטרת הוועדה הייתה להמריץ את ענף הנדל"ן ולהוציא את המשק מהבוץ.

יאיר רבינוביץ': ביטול של מס מכירה על נכסים קיימים לא ימריץ את המשק.

יאיר רבינוביץ': ייתכן שיש מקום לבטל את המס הזה בהיערכות מחדש של מערכות המסים.

יאיר רבינוביץ': אולם כדי להפעיל את ענף הנדל"ן, ביטול מס המכירה לגבי נכסים קיימים לא יועיל במאומה.

יאיר רבינוביץ': לכן המלצנו כפי שהמלצנו.

אברהם-בייגה שוחט: יש בינינו ויכוח יסודי בשאלה מה ימריץ את הענף.

יאיר רבינוביץ': טענה נוספת שלנו הייתה לעניין חוסר השוויון במסים.

יאיר רבינוביץ': גם אנחנו, בתחילת הדיון, לא היינו שבעי רצון מפער שכזה בין מס רווחון למס שבח.

יאיר רבינוביץ': אך בסופו של דבר, היות שההשפעה של ההקלה ב25%- שולית וזניחה בטווח הקרוב, משום שהשיטה ליניארית – זוהי בעצם הכרזה של הממשלה והכנסת על שיטת מס רציונלית יותר.

יאיר רבינוביץ': ההשפעה תהיה אטית מאוד, ובשנתיים-השלוש הקרובות לא תהיה שום בעיה בפער בין מס רווחון למס שבח.

מיכאל קליינר: אם כן, אפשר לחוקק זאת כהוראת שעה לשנה.

מיכאל קליינר: במסגרת זו יחשבו הקלה של 25%.

יאיר רבינוביץ': זה בלתי אפשרי במהות.

יאיר רבינוביץ': מה שיכולנו – עשינו.

אברהם-בייגה שוחט: לדעתי מה שיקבע את מצב הענף הם דברים אחרים.

אברהם-בייגה שוחט: אך זוהי הזדמנות להיפטר ממס שלדעת כולם איננו מוצלח.

אברהם-בייגה שוחט: ההצעה שלי היא להישאר ב50%- במס שבח – מס שבח גבוה.

יאיר רבינוביץ': העלות תהיה גבוהה מדי.

יאיר רבינוביץ': בטווח הקרוב העלות של ההקלה ב25%- היא אפס.

מיכאל קליינר: אני תומך בהשארת מס שבח כמות שהוא.

מיכאל קליינר: לדעתי השינוי כאן לא יביא לעלייה במחירי הדירות.

יעקב ליצמן: יש ויכוח בנושא זה.

יעקב ליצמן: החברים שמתנגדים יכולים להציע הצעת חוק שלפיה יבוטל מס המכירה.

ישראל כץ: בינתיים מה שהמריץ קניית דירות הם המענקים למשתכנים.

יאיר רבינוביץ': נכון.

אברהם-בייגה שוחט: אפשר גם לתת מכונית לכל רוכש, נוסף על המענקים.

אברהם-בייגה שוחט: כך יקנו עוד דירות.

יעקב ליצמן: המענקים הללו הכניסו כסף למדינה.

יעקב ליצמן: בכוונתי לקיים ישיבה בנושא המענקים.

אברהם-בייגה שוחט: אין כזה דבר.

אברהם-בייגה שוחט: אפשר לחלק גם כסף.

אברהם-בייגה שוחט: אבל יש גבול.

מיכאל קליינר: גם אם יש מכונית ששווה 50,000 ש"ח ומוכרים אותה ב10,000- ש"ח – נכנס כסף.

מיכאל קליינר: גם מכירה בחצי מחיר היא הכנסה של כסף.

אברהם-בייגה שוחט: איך ייתכן שנותנים כסף ומרוויחים?

יעקב ליצמן: ייתכן.

יעקב ליצמן: מוסיפים 5% למענק, וגובים עליו מע"מ.

יעקב ליצמן: יש הכנסה.

יעקב ליצמן: והאנשים האלה כבר מקבלים שכר דירה מהמדינה.

אנה שניידר: בשלב זה אני מבקשת להבהיר שיש להגיש את כל ההסתייגויות עד שעה לאחר ההצבעה.

אנה שניידר: וָלא – לא אספיק להכין את החומר.

ישראל כץ: ח"כ שוחט, האם אתה מוכן להציע הצעה משולבת של הפחתה חלקית של מס מכירה והפחתה חלקית של מס שבח?

אברהם-בייגה שוחט: יש הפחתה חלקית של מס שבח.

שמואל אולפינר: ההקלה של 0.8 בוטלה.

אברהם-בייגה שוחט: ההצעה שלי היא שיוותרו על מס מכירה, ולא יגעו בהון עד שתהיה ועדה.

אברהם-בייגה שוחט: אבל הם לא מוכנים להצעה שלי.

יאיר רבינוביץ': צריך לפעול בשלבים, ולא לעשות הכול יחד.

ישראל כץ: אולי אין מקום להפחתה של 25%.

יאיר רבינוביץ': על ההקלה הזאת כבר יודעים בציבור.

יאיר רבינוביץ': אם היא תבוטל זה יהיה כמו להעלות מסים.

אנה שניידר: אני עוברת לסעיף 47 לחוק העיקרי, שיש בו כמה תיקונים טכניים (סעיף 15 להצעת החוק).

אנה שניידר: אני קוראת את התיקונים המוצעים.

אנה שניידר: אחריו מגיע סעיף מהותי – סעיף 48א (סעיף 16 להצעת החוק).

אנה שניידר: סעיף קטן (א) כפי שהוא מופיע היום אומר "חבר בני אדם יהיה חייב במס על שבח ראלי בשיעור הקבוע בסעיף 126 לפקודת מס הכנסה".

אנה שניידר: כאן מוצע שבמקום השיעור הקבוע בפקודה יבוא "בשיעור של 25%".

אנה שניידר: סעיף קטן (ב)(1) המקורי מדבר על יחיד, וקובע מס בשבח ראלי בשיעור של 50%.

אנה שניידר: התיקון כאן הוא שבמקום 50% יייכתב "25%".

אנה שניידר: אני קוראת את סעיף קטן (ב1) המוצע.

אנה שניידר: אני קוראת גם את ההצעה לתקן את סעיף קטן (ד) לחוק.

ישראל כץ: אני מציע למחוק את האמור בסעיף (ד).

טלי ירון-אלדר: אפשר לקבוע 0.5% אולי, במקום אחוז.

אנה שניידר: כדי להבהיר את הדברים אני קוראת את סעיף קטן (ד) המקורי: "לגבי מכירת זכות במקרקעין או בפעולה באיגוד מקרקעין כאשר יום הרכישה היה עד שנת 1948 לא יעלה המס על 12% מהשבח וכאשר יום הרכישה היה בשנות המס 1949 עד 1960 – לא יעלה המס על 12% מהשבח ועוד אחוז אחד לכל שנה, משנת המס 1949 ועד לשנת הרכישה".

אנה שניידר: זה המצב היום.

אנה שניידר: ההצעה היא שהחל בשנת 2005 יתווסף אחוז אחד לכל שנה.

ישראל כץ: אנחנו מתנגדים לכך.

ישראל כץ: ביטלנו את מס רכוש בשל העוול ההיסטורי שנעשה לאנשים.

ישראל כץ: תמכתי בכך.

ישראל כץ: כאן אנשים שגרים בנכס שלא לצורכי מסחר, ושלא ביצעו אפילו מכירה אחת מלבד הורשה – יסבלו מהחמרה.

ישראל כץ: אין לזה מקום כאן.

ישראל כץ: במושבים העוול כפול: גם הנכס איננו רשום על שם היחיד אלא על שם האגודה, וגם תימנע הזכות למכור את הנכס בלי לשלם מס.

ישראל כץ: במושב האגודה חתומה עם הסוכנות.

ישראל כץ: היחיד הוא המוכר, אבל פורמלית מדובר באגודה.

ישראל כץ: זה חוזה משולש.

טלי ירון-אלדר: היחיד מוכר את הזכויות שיש לו, גם מבחינה פורמלית.

טלי ירון-אלדר: היחיד מוכר את הזכויות שיש לו כלפי האגודה.

יעקב ליצמן: אני מבקש לקבל בכתב את הבקשה של ח"כ כץ.

ישראל כץ: צריך להסביר על מי רוצים שהסעיף יחול.

ישראל כץ: צריך לכתוב זאת.

טלי ירון-אלדר: המטרה היא שהסעיף יחול על חברות בנייה.

ישראל כץ: אני מבקש לכתוב שהסעיף יחול על חברות עסקיות.

שמואל אולפינר: איננו מתנגדים לכך.

טלי ירון-אלדר: וכן עליו לחול על מכירה בתאגידים עסקיים.

ישראל כץ: אבל לא כולל אגודות שיתופיות.

שמואל אולפינר: גם לא כולל אנשים פרטיים.

שמואל אולפינר: אפשר למסות חברות בנייה וכל מה שרוצים.

אבשלום וילן: הוא יחול על חברות בנייה קבלניות, למשל.

אבשלום וילן: בכל מקרה אין מקום שהוא יחול על גופים פרטיים ולא על אגודות שיתופיות.

אבשלום וילן: עיקר הבעיה במושבים.

ישראל כץ: לא ברור לי למה הכוונה ב"חברות עסקיות".

ישראל כץ: יש הכנסות והוצאות לכל מיני גופים.

ישראל כץ: מה זה "עסקי"?

ישראל כץ: הכוונה היא להחיל את הסעיף על חברות הבנייה.

ישראל כץ: ואפשר לכתוב זאת בפירוש.

יעקב ליצמן: אנחנו מבקשים שיימצא נוסח מתאים, ובינתיים נמשיך לקרוא את החוק.

טלי ירון-אלדר: אנחנו רוצים להחיל זאת על כל גוף שהוא חברה.

יעקב ליצמן: למשל, חברת KBA באשדוד.

טליה דולן-גדיש: על חברה כזאת חלים כללי מס הכנסה.

טלי ירון-אלדר: הכוונה לחברה שיש לה מפעל, והוא פועל ויש לו הכנסה מעסק, והיא מוכרת את המפעל.

טלי ירון-אלדר: זאת דוגמה מתאימה.

טלי ירון-אלדר: הכוונה לחברה עסקית רגילה.

שמואל אולפינר: למשל, "עלית" והמפעל שלה ברמת גן.

יעקב ליצמן: הדברים ברורים.

יעקב ליצמן: הנוסח יובא בהמשך.

שמואל אולפינר: כלומר סוכם שאנשים פרטיים ומושבים לא ייכללו.

ישראל כץ: נכון.

שגית אפיק: אני עוברת לקרוא את המשך התיקונים.

שגית אפיק: אחרי סעיף (ד) בסעיף 48א המקורי יבוא סעיף (ד1).

יוסף יצחק פריצקי: בשלב זה אני מבקש להעלות נושא אחר.

יוסף יצחק פריצקי: תושבי החוץ זכאים לפטור ממסים על קניית דירה.

יוסף יצחק פריצקי: מדוע שתושב חוץ שרכש דירה בישראל יקבל פטור ממס שבח?

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש לשנות זאת כנגד הפחתה במס מכירה, למשל.

יוסף יצחק פריצקי: אינני רואה סיבה מדוע על תושבי חוץ ליהנות מפטורים על מכירת דירות בישראל.

יוסף יצחק פריצקי: זהו סעיף תקציבי שנוסף לאוצר, ולכן אני מבקש לקזזו מול הקלה אחרת.

יאיר רבינוביץ': חלק ניכר ממדינות העולם הנאור נותנות פטור לתושבי חוץ.

יאיר רבינוביץ': בפועל קונים אלה אינם משלמים מס, גם לא מה שמוגדר אצלנו כמס שבח.

יאיר רבינוביץ': כל מדינות העולם הנאור מבקשות למשוך אליהם משקיעים, ולא לגרש אותם.

יאיר רבינוביץ': לצערנו משקיעי החוץ אינם מגיעים לישראל בהמוניהם.

יאיר רבינוביץ': העדפה שלילית שלהם תהיה טעות חמורה.

טלי ירון-אלדר: גם בחו"ל יש מס.

טלי ירון-אלדר: הרעיון המרכזי הוא ששינוי שכזה יבריח השקעות מהארץ.

טלי ירון-אלדר: יש מסים בחו"ל, אך נכון שאפשר לתכנן מס באמצעות רכישות בחו"ל.

טלי ירון-אלדר: בכל מקרה מדוע להבריח משקיעים?

שמואל אולפינר: בתל אביב קנו אצלי חמישה משקיעי חוץ.

שמואל אולפינר: כשעלה החוק שח"כ שוחט העלה, שיהיה מיסוי, הם מכרו את כל חמש הדירות.

שמואל אולפינר: כוונתי להצעה של החוק עם מר בן-בסט.

שמואל אולפינר: הם אמרו שאנחנו מטומטמים: הם שילמו 400,000 דולר, קנו חול ולבנים, וכעת מגרשים אותם.

שמואל אולפינר: הם כבר לא כאן.

מוסי רז: לי יש שאלה אחרת:

מוסי רז: האם ההנחה היא שבשל הפחתה של 20% אנשים יקנו יותר?

מוסי רז: העיקרון אמנם מובן, אבל נדמה לי שיש כאן משהו פגום.

מוסי רז: ראשית, כל המידע "ייסחב" לעתיד.

יאיר רבינוביץ': זאת איננה בעיה.

מוסי רז: מעבר לכך, האם אדם יקנה היום דירה כדי שתהיה לנכד שלו הנחה כשימכור בעתיד?

מוסי רז: ממילא איש איננו מבטיח שהכנסת לא תשנה את הסעיף העקום הזה בעשרות השנים הקרובות.

ישראל כץ: לכן אני מתנגד למחיקה רטרואקטיווית של זכויות.

יאיר רבינוביץ': אי-אפשר לתת הטבה במועד הרכישה, ומעבר לכך, תהיה לכך עלות תקציבית גבוהה.

יאיר רבינוביץ': אם מפזרים את העלות על שנות מכירה – היא זניחה לחלוטין.

שגית אפיק: אני ממשיכה לקרוא את הצעת החוק.

שגית אפיק: אני קוראת את ההצעה להוסיף את סעיף 48א1 אחרי סעיף 48א המקורי (סעיף 17 להצעת החוק).

שגית אפיק: אני קוראת את סעיף קטן (א) ואת סעיף קטן (ב)(1).

שרון גלעד: ייתכן שיש מקום לומר שתהיה בחירה בין הסעיפים הקטנים של הסעיף.

שרון גלעד: ייתכן שלפי סעיף קטן (א) המחיר יהיה נמוך יותר מלפי סעיף קטן (ב).

טליה דולן-גדיש: נכון: למוכר בתקופה הקובעת נותנים 20%; אך יש הוראה ספציפית לגבי נכס שחל עליו חוק הגנת הדייר, ולפיה המס לא יעלה על 15% בשנת 2002.

טליה דולן-גדיש: הטענה היא שאם אחרי 20% הנחה המס הוא 14%, אין סיבה לחייבו לשלם לפי הסניף הנוגע לחוק הגנת הדייר.

שרון גלעד: האם ברור שאפשר לבחור?

שרון גלעד: זה לא ברור לפי מה שכתוב.

יאיר רבינוביץ': כתוב כאן "לא יעלה על" – כלומר, יש בחירה.

יעקב ליצמן: אך למה לא לכתוב זאת?

שגית אפיק: אני ממשיכה לקרוא את סעיף 48א1(ב)(2) ו-(3).

טליה דולן-גדיש: בעצם מדובר בסעיף טכני לחלוטין.

טליה דולן-גדיש: מס שבח הוא מקדמה על חשבון מס הכנסה, ואנחנו מתאימים זאת להוראות החדשות שהכנסנו בנוגע לחיוב במס שבח.

יעל ייטב: היום הסעיף קובע שמדובר במקדמה לעניין שיעורי המס על חשבון מס הכנסה.

יעל ייטב: המטרה היא שכשמגיעים לפקודת מס הכנסה – שזה לא יעלה על שיעור המס השולי.

יעל ייטב: זאת משמעות הסעיף.

יוסף יצחק פריצקי: כלומר, כיוון שקובעים תקרה לשבח, והשבח מצטרף להכנסה, מבצעים תיאום טכני, כדי שנציב מס הכנסה לא ידרוש את היתרה.

שגית אפיק: אני עוברת להצעה להוסיף פרק חמישי 2 (סעיף 19 בהצעת החוק).

שגית אפיק: אני קוראת את סעיף 49י המוצע.

טליה דולן-גדיש: בפסקה (4) לסעיף 49י(א) יש לכתוב בסיפה: "כתקופת האופציה" ולא "בתקופת האופציה".

שגית אפיק: אני ממשיכה לקרוא את סעיף 49י(א).

יוסף יצחק פריצקי: לגבי הגדרת ה"מימוש" בסוף סעיף קטן (א): הכוונה למחזיק האופציה או למי שהוא יורה?

טלי ירון-אלדר: גם אם המחזיק מעביר, יש מחזיק חדש.

טלי ירון-אלדר: תמיד מדובר במחזיק האופציה.

טלי ירון-אלדר: זה מוכ"ז.

יוסף יצחק פריצקי: אני רואה שיש הגדרה ל"מחזיק" – וזה מקובל עליי.

עופר חוגי: מה לגבי הקצאת מניות?

עופר חוגי: אם החברה מחזיקה קרקע, ובמקום עסקת המקרקעין יש עסקת מניות – מה אז?

טלי ירון-אלדר: הפרק הזה חל אך ורק על מקרקעין.

טלי ירון-אלדר: נושא איגוד מקרקעין הפך להיות חלק מפרק ה לפקודת מס הכנסה.

טלי ירון-אלדר: זה כמו חברות רגילות.

טלי ירון-אלדר: אין עוד התייחסות לאיגוד מקרקעין כמו אל המקרקעין.

עופר חוגי: האם יש התייחסות לעסקת מניות ללא מקרקעין באיגוד מקרקעין?

טלי ירון-אלדר: כן.

טלי ירון-אלדר: יש התייחסות לכך בפרק מסוים.

טלי ירון-אלדר: הרעיון הוא למסות את המכירה במניות באיגודי מקרקעין כמו בחברות רגילות, למעט שיעור מס מופחת במקרים מסוימים.

טלי ירון-אלדר: בעיקרון רואים את כל המכלול.

יוסף יצחק פריצקי: אם רוכשים אופציה לרכישת מניות באיגוד מקרקעין – המיסוי הוא כמו לפי כללי מיסוי רגילים, כמו אופציה של חברת היי-טק.

שגית אפיק: אני מסיימת את קריאת סעיף 49י(א) ועוברת לסעיפים קטנים (ב)-(ג).

יוסף יצחק פריצקי: מדוע נכתב שסכומים אלה ייווספו לצורך חישוב מס?

יוסף יצחק פריצקי: נניח שנרכשה אופציה לרכישת דירה שעולה 100,000 ש"ח.

יוסף יצחק פריצקי: האופציה היא 5,000 דולר.

יוסף יצחק פריצקי: כמה משלמים אחרי שנה?

יוסף יצחק פריצקי: משלמים 95,000 ש"ח.

יאיר רבינוביץ': נכון.

יאיר רבינוביץ': אך לצורך המיסוי מעלים ל100,000- ש"ח.

טליה דולן-גדיש: זה הגיוני, הרי בסך הכול התשלום היה 100,000 ש"ח, והמיסוי הוא על כל הסכום.

שרון גלעד: כיום מכירה כוללת גם פעולה באיגוד.

שרון גלעד: את זה איננו מוחקים.

שרון גלעד: היא גם כוללת זכות להענקת זכות.

טלי ירון-אלדר: אבל בהגדרה של "אופציה" כתוב "זכות לרכישה של זכות במקרקעין למעט זכות לרכישה של זכות באיגוד".

שרון גלעד: זאת השאלה שלי.

שרון גלעד: זה שונה מהנוסח בחוברת הכחולה.

שרון גלעד: שם המיסוי היה רק על אופציה באיגוד.

שרון גלעד: הרעיון באופציה הוא שהמיסוי בשלב הראשון יהיה על האופציה בלבד, והדבר לא ייראה כמכירת המקרקעין עצמם.

שרון גלעד: אם איננו מחילים את הסעיף על אופציות באיגוד – המשמעות היא שברגע שתתקבל אופציה הדבר ייחשב כאילו המניה עצמה נמכרה.

טלי ירון-אלדר: יחולו כאן הוראות פרק ה.

שרון גלעד: הגדרת מכירה כוללת פעולה באיגוד, וה"למעט" הוא לעניין ההקצאה ולא לעניין אופציה.

שרון גלעד: אך מכוח חלק ה לפקודה יהיה צורך למסות כאילו נמכרה המניה עצמה.

שרון גלעד: זאת התוצאה.

דוידה לחמן-מסר: למה היה שינוי לעומת הנוסח שהופיע בחוברת הכחולה?

דוידה לחמן-מסר: האם לא נוצר כאן דיסוננס?

טלי ירון-אלדר: בנוסח המקורי נפלה טעות.

טלי ירון-אלדר: הייתה הסכמה מראש לגבי הדברים.

שרון גלעד: אולם נכון שאת מכירת האופציה ימסו מייד כמכירת המניה עצמה?

יעקב ליצמן: כיוון שהטענה הזאת עלתה בדיון בין משרדי הממשלה ונדחתה, לא נבצע כאן שינוי.

דוידה לחמן-מסר: אם רוצים להקפיד בנוגע להחלטות הממשלה, הרי שבהצעה בחוברת הכחולה היה כתוב "למעט זכות באיגוד" וכעת משנים זאת.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו רוצים להבין את השינוי.

טלי ירון-אלדר: בדו"ח הוועדה הייתה הסכמה בנושא זה.

טלי ירון-אלדר: בכל מקרה, חבל על הוויכוח לעניין הניסוח בעבר.

טלי ירון-אלדר: הרעיון הוא פשוט: ברגע שזהו איגוד מקרקעין, ההתייחסות איננה מכוח מס הכנסה.

יעקב ליצמן: האם משרד המשפטים מתנגד לניסוח הזה?

דוידה לחמן-מסר: אנחנו רוצים להבין את השינוי.

דוידה לחמן-מסר: זה חוק לא פשוט.

שרון גלעד: בוצע כאן שינוי, אנחנו רואים אותו לראשונה.

טלי ירון-אלדר: ברגע שמדובר בזכות באיגוד מקרקעין, אין כאן הרמת מסך מלאה לעניין החישוב – לא של השם, לא של השווי וכו', אלא יוצרים מכלול של כל מה שהיה.

טלי ירון-אלדר: אין רואים זאת כמכירה של המקרקעין, אלא כמכירה של המניות עצמן.

טלי ירון-אלדר: לכן יש להחיל כאן את עקרונות מכירת המניות.

דוידה לחמן-מסר: מה לגבי מכירה של אופציה?

טלי ירון-אלדר: זה כמו אופציה על מניות.

טלי ירון-אלדר: לכן חל כאן את פרק ה.

טלי ירון-אלדר: הטענה היא שגם היום במתן אופציה על מניות יש מכירה – מכירה של האופציה.

שרון גלעד: כלומר, ממסים רק את התמורה שניתנה באותו רגע או את הכול?

טלי ירון-אלדר: המטרה היא למסות רק את התמורה.

טלי ירון-אלדר: אם יש בעיה בניסוח והדברים אינם באים לידי ביטוי – נבדוק זאת.

טלי ירון-אלדר: אפשר לפתור זאת בהוראות, כי הרי הכנסנו סעיף שמאפשר שינויים בתקנות, בגלל הקושי שבהצעת החוק.

טלי ירון-אלדר: הרעיון מקובל עלינו.

שרון גלעד: כלומר, הרעיון הוא שיש למסות את האופציה בלבד.

שרון גלעד: אבל המשמעות כעת היא שממסים את הכול.

דוידה לחמן-מסר: האם יש סמכות לסטות מהחוק בתקנות, להוסיף על החוק?

דוידה לחמן-מסר: באישור הוועדה?

דוידה לחמן-מסר: אם יוצרים דין חדש מכוח תקנות – האם זה באישור הוועדה?

דוידה לחמן-מסר: איך האזרח יוכל לדעת על הדינים שייקבעו בתקנות?

דוידה לחמן-מסר: איך יוכל להעיר עליהם?

דוידה לחמן-מסר: איש לא יראה אותם.

דוידה לחמן-מסר: אני מבקשת שכל התקנות יהיו באישור ועדת הכספים.

טלי ירון-אלדר: הדברים סוכמו.

טלי ירון-אלדר: הכול טעון אישור ועדת הכספים.

טלי ירון-אלדר: ולמען הסדר הטוב אני מראה שבתזכיר ולפני ועדת השרים הופיע הסעיף הנ"ל כמות שהוא.

טלי ירון-אלדר: אבל זה לא משנה.

טליה דולן-גדיש: בעצם יש אותו דין לשתי האופציות.

דוידה לחמן-מסר: לא נכון, מרגע שממסים את ההקצאה, בעצם ממסים הקצאה ומכירה של אופציה כאילו הן מניות.

דוידה לחמן-מסר: השאלה היא על מה יהיה מס כאשר בעל אופציה א' מוכר אותה לגורם ב': האם את האופציה, או את המניה שהיא פועל יוצא של האופציה?

טלי ירון-אלדר: אנחנו רוצים שימסו את האופציה.

טלי ירון-אלדר: נבדוק אם זה מה שעולה מהדברים.

יוסף יצחק פריצקי: תמיד ממסים את האופציה ולא את המניה.

דוידה לחמן-מסר: נכון, אבל כתוב כאן "למעט באיגוד מקרקעין", ולכן השאלה נשאלת.

יעקב ליצמן: הטענה היא שהניסוח איננו ברור.

יעקב ליצמן: אך הכוונה ברורה.

אנה שניידר: למען השקיפות אני מבהירה שהכנתי את המסמך הזה עם התוספות של האוצר.

אנה שניידר: הבנתי שחלק מהשינויים הם תיקונים של טעויות או אי דיוקים, או הבהרות של נוסח.

אנה שניידר: בכל מקרה זה המסמך שמונח על שולחן הוועדה, ואת המסמך הזה עליה לאשר או שלא לאשר.

שרון גלעד: צריך לכתוב משהו כמו הסמכה: "שר האוצר רשאי להחיל את הוראות סעיף זה על מכירת זכות באיגוד בתיאומים הנדרשים".

טלי ירון-אלדר: זאת לא הייתה הכוונה.

טלי ירון-אלדר: הבעיה שעו"ד גלעד הצביעה עליה קשורה לקביעה בסעיף (7).

טלי ירון-אלדר: צריך להבהיר את הסמכות.

שרון גלעד: אני מציעה להוסיף בסעיף 7(א)(ד)(1): "לרבות לעניין מיסוי אופציה באיגוד מקרקעין".

אנה שניידר: אני קוראת כעת את ההצעה להוסיף סעיף 49י1 (עמוד 13 להצעת החוק).

אנה שניידר: לא נכון.

אנה שניידר: צריך לכתוב "זכות במקרקעין במקרקעין שהם מבנה עסקי".

טליה דולן-גדיש: נכון.

טליה דולן-גדיש: "זכות במקרקעין" זאת תיבה אחת.

טליה דולן-גדיש: זה כמו "זכות" או "חכירה".

אנה שניידר: אני ממשיכה לקרוא את סעיף 49יא, החל בפסקה (ב)(2).

טלי ירון-אלדר: בסעיף 49יא(ב)(2)(א) אני מבקשת להוסיף ולקבוע שזה יחול גם כשיש תב"ע לבנייה, וכן שימוש חורג.

טלי ירון-אלדר: זה יחול במקרים שיש אישור לבנות לפי ועדת תכנון ובנייה.

אנה שניידר: אני ממשיכה לקרוא את סעיף 49יא (ג) ומסיימת את הסעיף.

דוידה לחמן-מסר: כיצד אפשר לדעת אם הקרקע החקלאית הנמכרת שימשה בייצור הכנסה מחקלאות במשך חמש שנים לאחר המכירה וכו'?

דוידה לחמן-מסר: המוכר הוא שמבקש פטור.

בועז מקלר: זוהי דרישה בלתי סבירה.

בועז מקלר: התנגדנו לה בוועדה.

בועז מקלר: היא לא הגיונית.

בועז מקלר: יש סעיף בחוק מס שבח שמאפשר לשר החקלאות לקבוע מתי קרקע מוחלפת למטרה חקלאית.

ישראל כץ: אני מציע לסיים את קריאת הסעיף ולדון בכך אחר כך.

אנה שניידר: אני ממשיכה לקרוא את סעיף 49יא1.

אנה שניידר: בסעיף קטן (ב)(2) יש לתקן טעויות סופר ולכתוב: "עלה שווי הקרקע החקלאית החלופית על שווי המכירה של הקרקע החקלאית הנמכרת, יחולו…".

אנה שניידר: אני משלימה את קריאת הסעיף.

בועז מקלר: יש בסעיף זה דרישה בלתי סבירה בסעיף (א)(3): שבמשך עשר שנים תהיה מהקרקע הכנסה מחקלאות.

בועז מקלר: המוכר תלוי ברוכש, כפי שאמרה עו"ד לחמן-מסר.

בועז מקלר: זה בלתי סביר ובלתי כלכלי.

בועז מקלר: יש סעיף אחר בחוק מס שבח שמאפשר החלפת קרקע חקלאית באישור שר החקלאות.

בועז מקלר: זה תפקידו של שר החקלאות.

בועז מקלר: אבל מה שמציעים כאן תלוי בהרבה משתנים.

טלי ירון-אלדר: אין בכלל חילוף של קרקעות.

טלי ירון-אלדר: הנושא הזה הוסף בחילוף של קרקעות חקלאיות בלבד.

טלי ירון-אלדר: אנחנו רוצים לוודא שהקרקעות הללו היו בעבר חקלאיות ויישארו חקלאיות.

דוידה לחמן-מסר: למה אין הוראות שכאלה לגבי תעשייה?

דוידה לחמן-מסר: יש לדרוש שגם אצל הרוכש המבנים ישמשו לתעשייה במשך חמש שנים.

יאיר רבינוביץ': אולם שם מדובר בבנייה מול בנייה.

בועז מקלר: אני מציע שהמגבלה לא תחול על חוזים שהוגבלו לשימוש חקלאי.

בועז מקלר: מרבית החוזים במגזר החקלאי מוגבלים אך ורק לשימוש חקלאי, אבל למרות ההגדרה לשימוש חקלאי נוצרת בעיה: כי ייתכן, למשל, שבשנה מסוימת הקרקע לא שימשה לחקלאות.

בועז מקלר: אולי היה אסון טבע בשנה מסוימת?

בועז מקלר: בשנה כזאת לא משלמים אפילו דמי חכירה למנהל.

בועז מקלר: מה לגבי שנת שמיטה?

בועז מקלר: הדרישה הזאת איננה מעשית.

בועז מקלר: יש כלים טובים יותר לכך.

אנה שניידר: אם הקרקע עומדת סתם, המשמעות היא שאין שימוש חקלאי בקרקע?

שרון גלעד: הדרישה היא לחמש שנים, אך לא ברציפות, נכון?

טלי ירון-אלדר: שנת שמיטה מתפרשת תמיד על שתי שנים.

טלי ירון-אלדר: אין מצב שבמשך שנה שלמה הקרקע איננה מעובדת.

בועז מקלר: התוצאה תהיה שבהתמודדות הבסיסית עם פקיד השומה לא תאושר שום החלפת קרקע.

בועז מקלר: מטבע הדברים במשך עשר שנים יש גם תקופה שבה הקרקע איננה משמשת להכנסה חקלאית.

ישראל כץ: אבל הייעוד חקלאי.

ישראל כץ: אם כן מה החשש?

בועז מקלר: אך הקרקע, שהייעוד שלה חקלאי, לא תמיד משמשת להשגת ההכנסה.

ישראל כץ: מר מקלר חושש, שלמרות שהשימוש חקלאי, הרי שאם לא השתמשו בקרקע הכלל לא יחול.

ישראל כץ: צריך למצוא ניסוח שיבהיר זאת.

יוסף יצחק פריצקי: אני מציע ניסוח חדש לסעיף 49יא(א)(3): "הקרקע החקלאית החלופית אמורה לשמש בייצור הכנסה מחקלאות בלבד".

יוסף יצחק פריצקי: כלומר, המבחן לא יהיה הייצור בפועל אלא הכוונה.

טלי ירון-אלדר: ולכך יש להוסיף: "ואינה משמשת למטרה אחרת".

יוסף יצחק פריצקי: אני מסכים לכך.

טליה דולן-גדיש: בסעיף (א)(2) יש לכתוב: "הקרקע החקלאית הנמכרת אינה משמשת להכנסה שאינה הכנסה מחקלאות במשך חמש שנים לפחות…".

בועז מקלר: זה פותר את הבעיה שהצגתי.

טלי ירון-אלדר: יש לכתוב שם: "מיועדת לשמש לחקלאות ואינה משמשת להכנסה שאיננה הכנסה מחקלאות…".

ישראל כץ: אין טעם בהערה הזאת.

ישראל כץ: אני תומך בהשארת הסעיף כמות שהוא.

שרון גלעד: קבעו כאן הגבלות על שִחלוף של קרקע חקלאית שמטרתן שהשחלוף יהיה אמתי.

שרון גלעד: הקרקע צריכה לשמש לחקלאות, או לפחות שלא לשמש למשהו אחר.

שרון גלעד: אך לפי אותו היגיון צריך להחיל את הדברים גם על מבנה עסקי.

יאיר רבינוביץ': זה לא נכון, זה לא אושר בממשלה.

שרון גלעד: זהו אחד הנושאים שהיו במחלוקת בין מס הכנסה למשרד המשפטים.

שרון גלעד: אבל לפי ההיגיון שחל בנושא החקלאות, צריך היה להחיל את אותה הגבלה גם על נכסים עסקיים.

יעקב ליצמן: למה הממשלה לא קיבלה את העמדה הזאת?

דוידה לחמן-מסר: כי מס הכנסה התנגד.

שרון גלעד: אינני יודעת אם זה חשוב מדוע הטענה לא התקבלה.

שרון גלעד: חשוב יותר שהוועדה תהיה מודעת לשאלה.

שרון גלעד: במבנה עסקי, בשונה מקרקע חקלאית, אין דורשים שימוש בפועל לעסק לפני המכירה ואחרי המכירה; הטענה היא שדי בכך שהנכס מיועד לשמש לפי טיבו לאותו שימוש.

יוסף יצחק פריצקי: אבל זה לא מה שכתוב כאן.

יוסף יצחק פריצקי: כתוב: "משמש לייצור הכנסה".

ישראל כץ: לאור כל ההערות, לדעתי הנוסח הקיים סביר.

שרון גלעד: בנוגע למבנה ציבור נכתב שהוא מיועד לשמש לפי טיבו, ואין דרישה לשימוש בפועל.

שרון גלעד: מדוע מגבילים את הקרקע החקלאית, אך מתירים חופש במבנים העסקיים?

יאיר רבינוביץ': כל החוק נוגע לבנייה.

יאיר רבינוביץ': החקלאות היא החריגה.

יאיר רבינוביץ': זה המקרה היחיד שניתנת קרקע שאיננה מבונה.

יאיר רבינוביץ': זה לא שייך לבנייה.

יאיר רבינוביץ': שר החקלאות ביקש להתייחס לכך, והייתה הסכמה לבקשה.

יאיר רבינוביץ': זה חריג לגמרי לחוק.

יאיר רבינוביץ': ולכן כדי שלא נגיע למצב של מתן אדמות לבנייה – הכנסנו את הסעיף הזה, שקובע שימוש לחקלאות.

נחום לנגנטל: לפני שממשיכים בהקראת הצעת החוק אני מבקש להעיר הערה.

נחום לנגנטל: הגשתי הסתייגות על הפרק החקלאי.

נחום לנגנטל: העליתי את הסתייגותי גם אתמול.

נחום לנגנטל: אני עדיין מכין את ההסתייגות שלי לעניין עסקאות קומבינציה.

נחום לנגנטל: אעלה את הדברים בהצבעה.

נחום לנגנטל: אני רק מבקש לשאול האם ההצבעה תתקיים היום.

יעקב ליצמן: היא תתקיים היום, ברגע שנגמור את הקראת החוק.

יעקב ליצמן: לא יעזור לכל מי שרוצים להפריע לדיון ולהתסיס את חברי הכנסת שלא ימשיכו בדיון.

יעקב ליצמן: אני מוחה על כך.

ישראל כץ: במי מדובר?

יעקב ליצמן: אני שמתי לב לכך.

אנה שניידר: לפני הקראת סעיף 49יב אני מבקשת לומר שלמשרד המשפטים העיר הערה לגבי הסעיף.

דוידה לחמן-מסר: הערנו הערה לממשלה, היא לא התקבלה, ולא נחזור על הערותינו בוועדה.

יוסף יצחק פריצקי: מה קרה?

יעקב ליצמן: היא צודקת.

דוידה לחמן-מסר: משרד המשפטים איננו מייצג שום אינטרס.

דוידה לחמן-מסר: הערה ההיא הייתה מקצועית.

יעקב ליצמן: אתמול התקשר אלי שר המשפטים ואמר לי באופן חד משמעי שכל ההערות שנדונו הוכרעו בין השרים.

יעקב ליצמן: זה מה שמחייב.

דוידה לחמן-מסר: אני עובדת כאן הרבה מאוד שנים.

דוידה לחמן-מסר: אני מדברת עם חברי כנסת בצורה מסוימת, מכוח העובדה שאני עובדת עמם שנים רבות.

דוידה לחמן-מסר: אם יש לי שיחה פרטית עם חבר כנסת, זה עניין אחר.

יעקב ליצמן: אבל לא כאן.

יעקב ליצמן: עו"ד לחמן-מסר יושבת מול חבר כנסת, מתסיסה אותו ואומרת שלא ייתכן שבתוך שעתיים יגמרו את החוק.

דוידה לחמן-מסר: לא אמרתי את המשפט הזה, בכל הכבוד.

יעקב ליצמן: זכותכם להעיר הערות.

יעקב ליצמן: אך מה שעו"ד לחמן-מסר עשתה היום הוא התערבות בניהול העבודה.

יעקב ליצמן: זה לא אסתטי.

דוידה לחמן-מסר: המילה "אסתטי" לא יצאה מהפה שלי.

דוידה לחמן-מסר: הופתעתי שהצעת חוק כה מקיפה נדונה ביום אחד.

דוידה לחמן-מסר: כל הכבוד לוועדה שהיא יכולה לסיים זאת ביום אחד.

דוידה לחמן-מסר: לא אמרתי את המילה הזאת.

יעקב ליצמן: זוהי התערבות בעבודת הוועדה.

יעקב ליצמן: אי-אפשר להטיף לי מוסר.

מוסי רז: החוק הזה יגרום נזק, אך לא כמו החוק ההוא.

דוידה לחמן-מסר: ההערות שלנו אינן מוטות משום סיבה.

דוידה לחמן-מסר: משלא התקבלו הערותינו על-ידי רו"ח רבינוביץ' ונציבות מס הכנסה, שר המשפטים אמר "לא צריך".

דוידה לחמן-מסר: אנחנו מעירים את ההערות כדי לשפר את החקיקה ולא כדי לפגוע בה.

דוידה לחמן-מסר: אם מטרת המעורבים שפקודת מס הכנסה תיטיב עם הקבלנים כפי שלא היה בעבר – זו זכותם.

דוידה לחמן-מסר: תפקידנו היה להעיר הערות בממשלה.

יעקב ליצמן: וכך נעשה.

דוידה לחמן-מסר: גם אני רוצה לומר את הדברים: ההערות המקצועיות שלנו, שכולן נדחו – ולא נחזור עליהן בוועדה – נתמכו על-ידי מומחים מהאקדמיה, שלפי דעתי לא היה להם די זמן לבוא לכאן, ועל-ידי אנשי מקצוע ממס הכנסה.

שמואל אולפינר: בוועדת רבינוביץ' ישבו מומחים.

שמואל אולפינר: מתי היית בוועדה, עו"ד לחמן-מסר?

יאיר רבינוביץ': בכל חוק יש מומחים שטוענים טענות שונות.

אנה שניידר: האם יש למשרד המשפטים הערה מקצועית לסעיף הבא?

דוידה לחמן-מסר: אי-אפשר להשתמש בנו כדי להעיר הערה מקצועית.

דוידה לחמן-מסר: אם רוצים להעיר הערה מקצועית – בבקשה, זה לא ענייננו.

דוידה לחמן-מסר: אבל אי-אפשר לעשות זאת ב"כובע" של משרד המשפטים.

דוידה לחמן-מסר: אני מתנגדת לכך.

ויצמן שירי: יש החלטת ממשלה.

ויצמן שירי: יו"ר הוועדה הוא מטעם הקואליציה.

דוידה לחמן-מסר: בסדר.

דוידה לחמן-מסר: אבל שלא ישתמשו בנימוק של משרד המשפטים כדי להעלות הערות.

דוידה לחמן-מסר: אם מישהו רוצה להעלות הערה – שיעשה זאת מיזמתו.

אנה שניידר: לאור מה שקורה כאן אני מבקשת לשאול האם הוגשה בקשה לוועדת הכנסת לפטור מחובת הנחה.

אנה שניידר: זה נחוץ כדי להתקדם עם הצעת החוק.

יעקב ליצמן: הבקשה הוגשה.

יעקב ליצמן: אינני יודע אם היא כבר נדונה.

אנה שניידר: אני עוברת לקרוא את סעיף 49יב(א) המוצע (עמ' 16 להצעת החוק).

יוסף יצחק פריצקי: מה שמפורט כאן הוא נוסף על הפטורים הקיימים?

טליה דולן-גדיש: נכון.

אנה שניידר: אני ממשיכה לקרוא את סעיף 49יב.

אנה שניידר: בסעיף (א)(1) יש לתקן טעויות סופר.

אנה שניידר: אני קוראת גם את פסקה (2).

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש לעצור כאן.

יוסף יצחק פריצקי: למה יש צורך בתנאי שבפסקה (2)?

יוסף יצחק פריצקי: ומה אם אדם החליט לעבור לדירה זולה יותר, שאיננה קטנה יותר אלא ממוקמת במקום אחר?

יוסף יצחק פריצקי: למה אין פטור?

יאיר רבינוביץ': מעבר כזה חייב במס.

יאיר רבינוביץ': היה מפגש עם כסף.

יאיר רבינוביץ': בפטורים הרגילים לא נגענו.

ויצמן שירי: זה פתח להסתבכות של אנשים.

ויצמן שירי: נניח שאדם קנה דירה שמעל ליכולתו, ואחרי שנתיים הוא נאלץ לעבור לדירה קטנה יותר.

ויצמן שירי: למה הוא חייב במס?

יאיר רבינוביץ': עד 18 חודשים הוא איננו פטור.

יאיר רבינוביץ': אחרי שנתיים הוא פטור.

יאיר רבינוביץ': אני מבהיר שאפשר להשתמש בזכות הזאת פעם אחת.

עופר חוגי: מה לגבי דירה בירושלים מול דירה באופקים?

עופר חוגי: אם אדם מכר דירה בירושלים והחליף אותה בשלוש דירות באופקים?

יוסף יצחק פריצקי: כלומר ח"כ חוגי שואל האם יש לכתוב "דירת מגורים" או "דירות מגורים".

טלי ירון-אלדר: לשר האוצר יש סמכות לגבי החלפת דירה אחת בכמה דירות.

טלי ירון-אלדר: זה מופיע בכל אחד מסוגי הנכסים.

טלי ירון-אלדר: אפשר לקבוע את הדברים בתקנות.

איתן כבל: בעצם את מי זה משרת?

איתן כבל: החוק במהותו אמור לשרת את הציבור הרחב.

איתן כבל: לכן הוקמה ועדת רבינוביץ'.

איתן כבל: נכון שאחת המטרות היא ליצור תנועה.

איתן כבל: אך בסופו של דבר המטרה היא לצמצם ולקזז את נטל המס בתחום זה.

איתן כבל: מי שיש לו – שיבושם לו, אבל נדמה לי שזהו פטור לא הגיוני.

איתן כבל: יש לסייע למי שאין לו.

איתן כבל: לכמה אנשים יש שתי דירות?

יאיר רבינוביץ': מטרת החוק לעודד את ענף הבנייה.

ישראל כץ: גם דירות בבית שמש, למשל.

יאיר רבינוביץ': יש מקרים שלאדם יש דירה שחייבת במס אך היא איננה יעילה מבחינתו, משום שהוא איננו יכול להשכיר אותה וכו'.

יאיר רבינוביץ': לפי המצב החוקי היום הוא "תקוע" אם הדירה.

יאיר רבינוביץ': אנחנו מאפשרים לו החלפת דירתו בדירה אחרת, יעילה יותר מבחינתו, וכך המשק יהיה יעיל ואנשים לא יישארו עם דירות ורק ימתינו לפטור.

עופר חוגי: אם אדם רוצה להחליף דירה בדירה, אך נשאר הפרש, האם אפשר לפטור במס את מחיר הדירה הזולה יותר?

יאיר רבינוביץ': אם מדובר בדירה אחת יש ממילא פטור.

ויצמן שירי: בעצם לא משנה אם קונים כמה דירות.

ויצמן שירי: חשוב בעצם לנצל בדיוק את מחיר המכירה המקסימלי.

עופר חוגי: אבל האם צריך לשלם מס רכישה על שתי הדירות הללו?

עופר חוגי: לטענתי לא, כי זוהי החלפה.

יאיר רבינוביץ': היום, לפני התיקון, האדם חייב במס שבח ובמס רכישה.

יאיר רבינוביץ': אחרי התיקון, בטל מס שבח.

יאיר רבינוביץ': על מס רכישה אי-אפשר לוותר.

אנה שניידר: אני ממשיכה לקרוא את סעיף 49יב, החל בסעיף קטן (א)(3).

אנה שניידר: בסעיף קטן (ב)(2) יש לתקן: במקום "40(ג)" יש לכתוב "40(ב)".

אנה שניידר: בסעיף קטן (ב)(3) יש לתקן טעות סופר.

אנה שניידר: במקום "על" צריך להיות "עלה".

אנה שניידר: במקום "49(ג)" יש לכתוב "40(ג)".

אנה שניידר: אני עוברת לקרוא את סעיף 49יג(א).

יוסף יצחק פריצקי: למה כתוב "דירת מגורים מזכה" ולא "דירת מגורים"?

טליה דולן-גדיש: זוהי האפשרות הראשונה.

טליה דולן-גדיש: אם לא עומדים בה, יש חלופות אחרות.

טליה דולן-גדיש: אם אין דירה מזכה – אפשר למכור גם דירה אחרת.

יוסף יצחק פריצקי: אם אדם עובר לבית אבות, כדאי שישאיר את הדירה לבן שלו.

יוסף יצחק פריצקי: למה לא?

ישראל כץ: כדי שלא יהיה פטור פעמיים.

ישראל כץ: אם לאדם זה יש שתי דירות, יהיה אפשר גם למכור את הדירה השנייה.

ויצמן שירי: המטרה היא שלא יהיה ניצול כפול של הפטור.

ויצמן שירי: כל אחד יוכל להחליט אילו מהפטורים לנצל.

יעקב ליצמן: בקצב הזה נגיע לבית אבות לפני שנסיים את הצעת החוק.

אנה שניידר: אני קוראת שוב את סעיף 49יג כולו.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש לשאול כמה שאלות.

יוסף יצחק פריצקי: זוהי הטבה לקשישים שעוברים לבית אבות, אך הרבה מהקשישים מעדיפים להחליף את דירתם, ולא לעבור לבית אבות.

יוסף יצחק פריצקי: לפעמים הם משפצים את דירתם, כך שתהיה נוחה יותר.

יוסף יצחק פריצקי: נכון שעל כך אין מס.

יוסף יצחק פריצקי: אבל מה אם הקשישים מוכרים דירה וקונים אחרת?

יאיר רבינוביץ': יש פטורים אחרים במקרה כזה.

יאיר רבינוביץ': אבהיר את ההטבות שבסעיף זה: ראשית בית אבות הוגדר כדירה.

יאיר רבינוביץ': שנית, אפשר להשתמש גם נכס אחר שאיננו דירה כדי לעבור לבית אבות.

יוסף יצחק פריצקי: אינני רואה סיבה להעדפה או להפליה של קשישים שמגיעים לבית אבות לעומת קשישים שקונים דירה בקומת קרקע ודואגים שתהיה להם נוחה.

יאיר רבינוביץ': ההעדפה היחידה לבית אבות היא שאפשר למכור גם נכס מקרקעין אחר, לא דירה, כדי לעבור לבית אבות.

יאיר רבינוביץ': עשינו זאת מסיבות סוציאליות בלבד.

יוסף יצחק פריצקי: אבל אם רוצים לעבור לדירה קטנה יותר אי-אפשר לממש נכס מקרקעין אחר באותה צורה, נכון?

ישראל כץ: אפשר להחליף את הדירה בחילופין רגילים.

טלי ירון-אלדר: לכל מצב העדפה משלו.

טלי ירון-אלדר: בחילופי דירה רגילים אין תנאי של דירת מגורים מזכה.

טלי ירון-אלדר: אין תנאי של גיל – הכול רחב.

טלי ירון-אלדר: כאן יש העדפה לבית אבות, זה נכון, אך באותה מידה יש צמצום: דרישה למכירת דירת מגורים מזכה, אם יש; ורק אחר כך מכירה של נכסים אחרים – אולם במגבלה של סכום שאיננה קיימת במקומות אחרים.

עופר חוגי: כתוב כאן שבית אבות משמעו בית אבות שיש בו 50 איש ויותר.

עופר חוגי: ברוב בתי האבות יש פחות תושבים.

עופר חוגי: פוגעים כאן בבתי האבות הללו.

טלי ירון-אלדר: ההגדרה לבית אבות לקוחה מחוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה1965-.

ויצמן שירי: יש לי הצעה לסדר: אני מציע שמעתה והלאה כל אחד יסמן לעצמו את הערותיו, וכל ההערות יידונו בתום ההקראה.

עופר חוגי: אולם אני מבקש לחזור לנושא הקודם: אפשר להגדיר בית אבות כך שייכללו בו גם בתי אבות ל30- איש?

אנה שניידר: ההגדרות הן מחוקים אחרים.

אנה שניידר: אי-אפשר לשנות זאת.

עופר חוגי: יש עשרות בתי אבות קטנים, והם מוכרים, בוודאי.

עופר חוגי: אני מציע לכתוב "בית אבות מוכר".

עופר חוגי: למה להגביל?

טלי ירון-אלדר: אבדוק את האפשרות הזאת.

אנה שניידר: אני קוראת את סעיפים 49יד49-טו, ואת סעיף 49טז(א).

שרון גלעד: האם ברור סעיף קטן (א) חל גם על קרקע חלופית חקלאית, דירת מגורים חלופית וכו'?

יוסף יצחק פריצקי: ברור כאן שמבחינת הזכות החלופית לא יחול פטור ממס לפי פרק זה, אבל לא לפי פרקים אחרים.

יאיר רבינוביץ': משתמשים בסעיף הזה אך ורק כשאין דירה פטורה.

יאיר רבינוביץ': איננו יוצרים פטור חדש יש מאין.

יאיר רבינוביץ': אם היה פטור קודם על דירת מגורים – הסעיף הזה לא היה מתאים.

יאיר רבינוביץ': אין מנסים ליצור פטור חדש.

יאיר רבינוביץ': אין זו צבירה של זכות לפטור חדש.

יאיר רבינוביץ': זוהי בסך הכל דחיית מס, ולא יצירת פטור חדש.

טלי ירון-אלדר: כשהקונה ימכור את הדירה החלופית הוא ישלם מס.

טלי ירון-אלדר: אי-אפשר להמשיך בחליפין לעד.

אנה שניידר: אני ממשיכה לקרוא את סעיף 49טז.

שרון גלעד: חייבים להבהיר בסעיף קטן (ג) שהמילה "חילופית" כוללת את כל השאר.

שרון גלעד: כי אם לא כן הסעיף הזה מלמד שבסעיף קטן (א) הכוונה הייתה רק לנכס עסקי ולא לכולם.

טלי ירון-אלדר: נוסיף את ההבהרה הזאת גם בסעיף קטן (א).

טלי ירון-אלדר: כך יהיה ברור שההחלה היא לגבי כל הסוגים.

טלי ירון-אלדר: יש לכתוב: "הקרקע החקלאית החלופית או דירת המגורים החלופית".

אנה שניידר: למה לא לכתוב: "זכויות לפי פרק זה"?

אנה שניידר: בכל מקרה, נמצא לכך תיקון מוסכם.

אנה שניידר: אני ממשיכה לקרוא הסעיף הקטן האחרון ב49יד, סעיף קטן (ד).

יאיר רבינוביץ': זהו פטור חדש, רק לגבי אזורי עדיפות לאומית.

יאיר רבינוביץ': מי שעובר לאזור עדיפות לאומית בדירה חלופית יוכל לקבל עוד פטור.

יוסף יצחק פריצקי: עכשיו מכניסים פוליטיקה לחוק?

מוסי רז: לפי נתוני הביטוח הלאומי ההכנסה שם גבוהה יותר.

יעקב ליצמן: לא נכריע היום את הוויכוח הזה.

יאיר רבינוביץ': אנחנו מוכנים למחוק זאת.

ויצמן שירי: האם אזור עדיפות לאומית כולל גם את הנגב והגליל?

ויצמן שירי: אם לא, צריך להוריד זאת לגמרי.

ויצמן שירי: נכין הסתייגות בנושא זה.

שרון גלעד: אנחנו מסכימים להוריד את הסעיף.

אנה שניידר: אם כן, הסעיף יימחק.

עופר חוגי: מדוע?

עופר חוגי: נצביע על כך בכנסת.

יוסף יצחק פריצקי: לא, נצביע על כך כעת.

יעקב ליצמן: בינתיים נמשיך בהקראת החוק.

ישראל כץ: ההגדרה לעדיפות לאומית קיימת.

ישראל כץ: אין מה לפעול כאן בנושא זה.

ישראל כץ: גם רוצים לפנות אותם, וגם רוצים שלא יוכלו למכור את הדירות.

טליה דולן-גדיש: להפך.

טליה דולן-גדיש: ההקלה היא בתנאי שעוברים לאזור עדיפות, ולא בתנאי שעוזבים אותו.

מוסי רז: אנחנו מגישים כעת הצעה למחוק את הסעיף.

יעקב ליצמן: נצביע בנושא זה.

יעקב ליצמן: אם ההסתייגות לא תתקבל כאן, הנושא יגיע למליאה.

ישראל כץ: אם כן, גם לי יש הסתייגויות.

ישראל כץ: אני מבקש שלגבי קיבוצים לא יחול הפטור.

ישראל כץ: אני מתנגד להצבעה נפרדת על כל סעיף וסעיף.

ישראל כץ: מי שרוצה, שיגיש הסתייגויות.

ישראל כץ: יש להצביע על הכול.

ישראל כץ: נושא העדיפות הלאומית איננו נתון לדיון.

יוסף יצחק פריצקי: לא ייתכן שימציאו פטור יש מאין – גם לא לנגב ולגליל.

יוסף יצחק פריצקי: נניח שמישהו גר במצפה רמון שנתיים, ועזב.

יוסף יצחק פריצקי: למה כעת יהיה פטור ממס?

ויצמן שירי: אסביר זאת: כל מי שמוכר שם – מפסיד.

ויצמן שירי: התושבים קונים כדי שיהיה מקום לגור, אבל כבר בעת החתימה הם יודעים שהפסידו.

ויצמן שירי: אם כוללים את הנגב בסעיף זה, לא אציע הסתייגות.

יעקב ליצמן: אחר כך אחליט אם ההסתייגויות יידונו כאן או במליאה.

מוסי רז: אני מפנה את תשומת לבו של ח"כ כץ לעובדה שזוהי פעם ראשונה שכולם רוצים למחוק את הסעיף הנוגע ליש"ע, אפילו ח"כ חוגי.

אנה שניידר: אני קוראת את סעיף 49יז.

שרון גלעד: האם כוונה ל50%- מההפחתות?

טליה דולן-גדיש: 50% מהמס.

טליה דולן-גדיש: מחשבים מס רכישה – ומשלמים חצי.

אנה שניידר: אני קוראת את סעיף 49יח.

אנה שניידר: אני עוברת לפרק חמישי 4, וקוראת את סעיף 49יט – סעיף ההגדרות.

טליה דולן-גדיש: בפסקה 2 יש לתקן ולכתוב: "לצורך רכישת יחידות בשטח האמור, לצורך פינוי המתחם…".

טלי ירון-אלדר: אין צורך בתיקון.

טלי ירון-אלדר: עוד מעט יוזכר שטח שעדיין לא הוכרז כמתחם וכבר רוכשים שם יחידות.

טלי ירון-אלדר: לכן עשינו שתי חלופות בהגדרת יזם.

אנה שניידר: בסדר.

אנה שניידר: אני קוראת שוב את פסקה (2).

שגית אפיק: אני ממשיכה בהקראת סעיף ההגדרות.

יעל ייטב: יש לתקן את המילים "בסעיף 49כא" ל"בסעיף 49כח".

שגית אפיק: אני קוראת את סעיף 49כא.

יעל ייטב: יש השמטה בסעיף קטן (א).

יעל ייטב: הנוסח המלא הוא: "על אף הוראות סעיף 49כ, יודיע היזם למנהל על כל הסכם למכירה כאמור באותו סעיף בתוך 30 ימים מיום ההסכם, על גבי טופס שקבע המנהל".

שמואל אולפינר: אבל זה לא מתבצע כך בדיוק.

שמואל אולפינר: יש הרבה פעמים אופציות בפינוי-בינוי.

טלי ירון-אלדר: יש בחוק פתרון לעניין האופציות.

שגית אפיק: אני ממשיכה לקרוא את סעיף 49כא החל בסעיף קטן (ב).

שגית אפיק: אני קוראת את סעיף 49כב(א)(1)-(2).

שגית אפיק: יש לתקן טעויות סופר בסעיף קטן (א)(2): "הנמכרת" במקום "הנמכרים" ו"והתמורה" במקום "מהתמורה".

ויצמן שירי: האם על ההפרש הכספי דורשים מס?

ויצמן שירי: אם מחליפים לדירה קטנה יותר ומסתפקים בכך, למה צריך לשלם על ההפרש?

יאיר רבינוביץ': כי הייתה פגישה עם כסף.

יוסף יצחק פריצקי: נקודת ההנחה היא שלא נותנים פטור על כסף.

יעל ייטב: אני קוראת את סעיף קטן (ב) בסעיף 49כב.

יעל ייטב: אחרי המילים "ביחידת המגורים" יש למחוק את השורה המופיעה בהצעת החוק, עד למילים "החלופית, לא יפחת משיעור זכותו…".

שרון גלעד: אני מבקשת להתייחס לסעיף הקודם.

שרון גלעד: בחוק ההסדרים הוועדה עשתה הפרדה של החלק הנוגע לפינוי-בינוי.

שרון גלעד: היה שם תיקון לסעיף 49ז.

שרון גלעד: בעצם הנושא עדיין מונח על שולחן הוועדה.

שרון גלעד: שם נאמר משהו אחר: כשמוכרים את היחידה במתחם הפינוי-בינוי תהיה תקרה לפטור.

שרון גלעד: נדמה לי שהתקרה היא 1.3 מיליון – אולם ייתכן שאני טועה.

שרון גלעד: כלומר, בכל הארץ יש פטור אחיד, המבוסס על מחיר.

שרון גלעד: לא משנה האם הדירה החליפית שווה יותר או פחות.

שרון גלעד: זאת התקרה האחידה בכל המדינה.

ויצמן שירי: זו מטרת הפינוי-בינוי: ליצור מצב שיהיה כדאי להרוס ולבנות.

ויצמן שירי: הבעיה היא במקומות שיש בהם בעיית מקרקעין.

ויצמן שירי: שם כדאי לעשות פינוי-בינוי, זה המצב.

שרון גלעד: ראשית, בעבר העניין לא נדון בוועדה לגופו של עניין.

שרון גלעד: ח"כ ליצמן אמר שבעתיד שני הדברים יידונו.

שרון גלעד: שוויוני יותר לקבוע תקרה אחידה לכל המדינה.

שרון גלעד: הכוונה לתקרה לפטור.

שרון גלעד: אין ליצור מצב שהפטור משתנה בהתאם לאזור המגורים.

שרון גלעד: זה איננו שוויוני.

שרון גלעד: הדרך האחרת גם פשוטה יותר.

יאיר רבינוביץ': אם מפנים בסביון – לא מפנים אלא למקום בעל ערך.

יאיר רבינוביץ': גם אם מפנים במצפה רמון, ברור שמקבלים דירה יקרה יותר.

שרון גלעד: אז צריך לשלם על ההפרש.

יאיר רבינוביץ': במצב כזה לא יעשו עסקות פינוי-בינוי.

אנה שניידר: פרק המיסוי פוצל מחוק ההסדרים.

אנה שניידר: על שולחנה של הוועדה מונח הפרק הזה.

אנה שניידר: הנימוק לפיצול אז היה שהנושא שייך לבינוי.

אנה שניידר: אם יתקבל ההסדר שמוצע בהצעת החוק הזאת, תהיה לכך השפעה על הפרק ההוא.

אנה שניידר: כשהוועדה תבוא לדון בפרק ההוא, היא תצטרך לקחת בחשבון שיש כבר הסדר חוקי כלשהו.

יוסף יצחק פריצקי: בפינוי-בינוי היזם משלם כסף ולו בעבור שכירות חלופית.

יוסף יצחק פריצקי: גם זה מפגש של כסף.

טליה דולן-גדיש: זה לא ממש כסף.

טליה דולן-גדיש: נתנו לכך פתרון.

שגית אפיק: אני קוראת את סעיף כג.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש הסבר לפסקה (6).

יאיר רבינוביץ': אם היה משהו שהוא אפס, והתקבלה דירה אחרת – עדיין יש אפס.

יוסף יצחק פריצקי: משלמים מס שבח מלא, בלי בסיס?

יאיר רבינוביץ': גם קודם לא היה בסיס.

יאיר רבינוביץ': לא שילמו כלום.

יאיר רבינוביץ': אולם נתקן זאת: אם תהיה עלות מקורית, היא תתווסף.

יוסף יצחק פריצקי: כלומר עלות מקורית שהיא מתואמת.

שרון גלעד: בעיקרון היחידה שמקבלים תמיד אמורה להיות זכות במקרקעין.

שרון גלעד: איך ייתכן שבפסקה (4) נקבע שהיא לא תהיה זכות במקרקעין?

שרון גלעד: ייתכן שמה שנמכר הוא מבנה עסקי, אבל מה שמתקבל הוא הקרקע החלופית.

שרון גלעד: והיא תמיד זכות במקרקעין, לא?

טליה דולן-גדיש: נכון.

טליה דולן-גדיש: צריך לתקן.

ויצמן שירי: מה לגבי פולשים?

ויצמן שירי: הכוונה להמריץ את מי שפלש?

יאיר רבינוביץ': הפולשים מקבלים פטור בניכוי.

טלי ירון-אלדר: סעיף 49כג(6) מתאר מקרה מיוחד מאוד.

טלי ירון-אלדר: לרוב אין בעיה: הולכים לזכות המקורית.

טלי ירון-אלדר: הסעיף הזה מתייחס למצב שיש מוכר בעל זכות ביחידה שאיננה זכות במקרקעין.

טלי ירון-אלדר: ההתייחסות היא רק לפולשים.

טלי ירון-אלדר: הם לא קנו כלום, לא שילמו כלום – ולכן לא מגיעה להם עלות.

שמואל אולפינר: אני מבצע פינוי-בינוי.

שמואל אולפינר: מחתימים את האדם שהכול עליו.

שמואל אולפינר: שהוא ימכור.

שרון גלעד: ראשית הסעיף הזה לא היה בהצעה הכחולה.

שרון גלעד: שנית, את הוויכוח הזה פתרנו.

שרון גלעד: כתבנו "לרבות המחזיק".

שרון גלעד: זה מספיק.

יעל ייטב: אם כן, איזה שווי רכישה יש לתת לפולש, עו"ד גלעד?

שרון גלעד: זו טעות.

שרון גלעד: ההגדרה כאן רחבה מדי.

שרון גלעד: אני מציעה להוריד אותה.

שרון גלעד: לפי מה שכתוב כאן כל מי שמכר נכס עסקי, יתנו לו שווי אפס.

שרון גלעד: נכון שלגבי נכס עסקי זה לא יחול, אך מה לגבי מלאי עסקי?

טלי ירון-אלדר: מדובר כאן בפינוי-בינוי, אין מלאי עסקי.

יעקב ליצמן: אני מבקש להמשיך הלאה.

שגית אפיק: אני קוראת את סעיפים 49כד49-כז.

שגית אפיק: בסעיף 49כז יש לכתוב "גם לגבי מכירה ליזם" במקום "אם לגבי מכירה ליזם".

שגית אפיק: כן יש לכתוב "היחידה האחרת הנמכרת" במקום "היחידה באחרת הנמכרת".

שגית אפיק: אני קוראת את סעיף 49כח(א)-(ב).

יעל ייטב: בסעיף קטן (ב) יש להוסיף, אחרי המילים "שר האוצר בתקנות", את המילים "בהתייעצות עם הוועדה".

קריאה: בסעיף (א) יש לתקן ולכתוב "סעיף 33א" במקום "סעיף 33(א)".

שמואל אולפינר: בסעיף קטן (ב) צריך לכתוב "הוועדה המקומית".

טלי ירון-אלדר: כלומר, ועדה לפי חוק התכנון והבנייה.

יעקב ליצמן: לפי חוק ההסדרים.

שגית אפיק: אני קוראת את סעיף 49כח(ג).

ויצמן שירי: למה כתוב "לא תעלה על שש שנים"?

ויצמן שירי: יכולים להיות מתנגדים רבים וכו'.

ויצמן שירי: יש תכניות שנתקעות 12 שנים.

ויצמן שירי: בפינוי-בינוי יש מאבקים.

ויצמן שירי: שש שנים אינן מספיקות.

יאיר רבינוביץ': זה מכוח חוק התכנון והבנייה.

שמואל אולפינר: אני מציע לכתוב עשר שנים.

שמואל אולפינר: אחרת הסיפור לא ייגמר.

שמואל אולפינר: איפה כתוב שש שנים בחוק התכנון והבנייה?

ישראל כץ: אינני מסכים לעשר שנים.

טלי ירון-אלדר: ההגבלה מופיעה בחוק ההסדרים.

יעקב ליצמן: אם כך מופיע בחוק ההסדרים, נשאיר זאת.

יעקב ליצמן: אם לא, נאריך לעשר שנים.

רחל הולנדר: בפרויקטים מוכרזים זה שש שנים.

שמואל אולפינר: והם אינם נגמרים.

אנה שניידר: אני קוראת את סעיף 49כט.

מוסי רז: למה צריך תחולה רטרואקטיווית, התחילו כבר את ההליך?

ויצמן שירי: כן.

אנה שניידר: אני קוראת את סעיפים 49ל49-לא.

אנה שניידר: בכך הושלם פרק פינוי-בינוי.

יעל ייטב: זהו פטור ממס למכירת מניות שנסחרות בבורסה.

יעל ייטב: מכיוון שהכול עובר לחלק החמישי, אין בכך צורך.

יעל ייטב: סעיף 67 שנדון בהמשך נוגע לאיחוד והחלוקה.

אנה שניידר: אני קוראת את התיקון המוצע לסעיף 67, בסעיף 21 להצעת החוק.

אנה שניידר: אני קוראת גם את סעיפים 27-22 להצעת החוק.

עופר חוגי: מה המצב היום?

טלי ירון-אלדר: יש סעיף שכזה בפקודת מס הכנסה.

טלי ירון-אלדר: אך לא במס שבח.

טלי ירון-אלדר: היום הבדיקה פרטנית.

ויצמן שירי: מרכז החיים הוא שקובע, ולא אזרחות ישראלית או אזרחות אחרת.

טליה דולן-גדיש: האזרחות איננה רלוונטית לעניין התושבות.

טליה דולן-גדיש: השוני בסעיף זה הוא שעד עתה לא הייתה סמכות להחזיר מס בעקבות מס שבח.

אנה שניידר: אני קוראת את סעיף 28 להצעת החוק.

שרון גלעד: אני מבקשת לחזור לנושא הפולשים ולשווי הרכישה אפס.

שרון גלעד: ההגדרה שם יכולה לפגוע בכל מיני אנשים.

שרון גלעד: אני מבינה שאין רוצים לכתוב "פולשים" בהצעת החוק.

שרון גלעד: אבל גם מעמד של דייר מוגן משמעו שאין זכות במקרקעין.

יעל ייטב: אם נכתוב: "אשר לא שולם בעדה", זה יהיה בסדר?

שרון גלעד: אני מציעה לחשוב על הדברים.

יעקב ליצמן: אם כן יש הסכמה בין הצדדים, והנוסח יותאם אחר כך.

אנה שניידר: החל בסעיף 29 להצעת החוק מובאים תיקונים עקיפים לחוקים אחרים.

אנה שניידר: אני קוראת את סעיף 29 להצעת החוק.

ויצמן שירי: התיקון הראשי צריך להיות שמאחדים את כל האגפים במס.

ויצמן שירי: גם כך הנציבה היא אותה נציבה.

ויצמן שירי: כיום זה אותו מנגנון, אך אין איחוד.

אנה שניידר: בפסקה (1) לסעיף 29 להצעת החוק יש תיקון טכני.

אנה שניידר: אני קוראת את פסקאות (2)-(7).

אנה שניידר: יש לתקן טעות סופר בכותרת פסקה (7) ולכתוב "הסמכה בעניין שינויי מבנה…" במקום "הסכמה בעניין שינויי מבנה…".

אנה שניידר: האם הוגדרה התקופה הקובעת בפקודת מס הכנסה?

טליה דולן-גדיש: צריך להוסיף זאת.

טליה דולן-גדיש: התקופה הקובעת היא 7 בנובמבר 2002 עד 31 בדצמבר 2003.

ויצמן שירי: למה הזמן הקצר?

ויצמן שירי: השנה הנוכחית פרופורציונלית לתקופה הקודמת?

יאיר רבינוביץ': הפטור של 50% ו25%- קבוע.

יאיר רבינוביץ': הבהרתי שהוא משוקלל.

יאיר רבינוביץ': בשנת 2002 זה עוד בשוליים, בשנת 2003 זה משתפר.

ויצמן שירי: כלומר, החלק היחסי של מי שמחזיקים זמן רב הוא אפס.

טליה דולן-גדיש: אבל בעוד שנים זה יהיה משמעותי יותר.

טליה דולן-גדיש: בשנת 2080 זה יהיה משמעותי יותר.

ישראל כץ: כמה ירוויח הציבור בחמש השנים הבאות, למעט ה20%-?

ויצמן שירי: הרווח בשוליים.

יאיר רבינוביץ': כמו שאמרתי, זוהי הצהרה על מדיניות מסים שגויה.

ויצמן שירי: בסופו של דבר התשלומים הם על חשבון מס הכנסה.

ויצמן שירי: המטרה היא לשחרר עסקאות עד כמה שניתן.

ויצמן שירי: צריך ליצור פער בשלב הראשון ואחר כך דחיית מסים.

ויצמן שירי: אם תהיה הורדה משמעותית, תהיה הגדלה משמעותית של הרווח.

יאיר רבינוביץ': הבהרנו את הדברים.

יאיר רבינוביץ': אין אפשרות תקציבית להפחית עוד במסים.

אנה שניידר: אני עוברת לקרוא את סעיף 124א המוצע לפקודה (פסקה (8) בסעיף 29 להצעת החוק).

שרון גלעד: בסעיף (3א)(3) המוצע כאן, צריך לכתוב, מבחינה הגיונית: "החלק המושכר בבניין הושכר לראשונה לפני היום הקובע בתקופה שלא פחתה מחמש שנים מהיום הקובע".

יאיר רבינוביץ': היום יש פרק שביעי 1 לחוק עידוד השקעות הון, ולפיו אם פרויקט אושר למגורים, אפשר למכור חצי ולהשכיר חצי.

יאיר רבינוביץ': מקבלים כך הטבות מס שונות, פחת מואץ וכו'.

שרון גלעד: אני חוזרת על ההערה שלי.

שרון גלעד: לא רוצים שמישהו יהפוך לבניין חדש אם הוא השכיר בפחות מחמש שנים.

יאיר רבינוביץ': הכוונה כאן לבניין שכבר אושר פעם.

שרון גלעד: את ההטבות אמורים לקבל רק אם זהו בניין חדש להשכרה שהושכר אחרי היום הקובע.

שרון גלעד: בעל בניין להשכרה שמקבל הטבות צריך להשכירו לחמש שנים לפחות.

שרון גלעד: אפשר לעקוף זאת בקלות.

שרון גלעד: מי שהשכיר שלוש שנים לפני היום הקובע, כדאי לו לקבל אישור חדש אחרי שלוש שנים ולהפוך את הבניין לבניין חדש להשכרה.

שרון גלעד: לכן אחרי "לפני היום הקובע" יש להוסיף: "לתקופה שלא פחתה מחמש שנים ואחרי היום הקובע…".

יאיר רבינוביץ': אם היום רוצים להתחייב לחמש שנים נוספות, אין בכך רע.

יאיר רבינוביץ': אם מישהו התחיל בפרויקט לחמש שנים, והמועד נסתיים בשנת 2005, ורוצים להתחייב להשכיר עוד בחמש שנים, החל מאותה שנה – מה רע בכך?

יאיר רבינוביץ': הסך הכול הוא עשר שנים.

שרון גלעד: ובלבד שהתקופה עד 2005 לא תיחשב כבניין חדש, אלא יחול עליה מס של 25%.

יאיר רבינוביץ': מקובל.

יעקב ליצמן: הצדדים יסכמו ביניהם את הניסוח.

אנה שניידר: נכתוב: "החלק המושכר בבניין הושכר לראשונה לפני היום הקובע לתקופה שלא פחתה מחמש שנים, ואחרי היום הקובע הושכר, כולו או חלקו… לתקופת השכרה נוספת שלא פחתה מחמש שנים…".

שרון גלעד: זה לא בדיוק מה שאמר רו"ח רבינוביץ'.

ויצמן שירי: אולי ייקבע שמישהו שוכר ותהיה לו אופציה לקנות בעוד חמש שנים?

יעקב ליצמן: אין לו פטור.

ישראל כץ: הוא לא ידווח על זה.

ויצמן שירי: הכוונה היא שלא יוכלו למכור את הדירה לשוכר.

יאיר רבינוביץ': אחרי התקופה אפשר לעשות זאת.

אנה שניידר: אני קוראת את סעיף 30(ב) להצעת החוק.

יעל ייטב: צריך לשנות את הסעיפים המופיעים בסעיף קטן (ו)(1) בעמוד 29 להצעת החוק.

יעל ייטב: יש לכתוב: "49יד ו49-טז עד 49יז".

יעל ייטב: אני משלימה את הקראת סעיף 30(ב) להצעת החוק.

אנה שניידר: סעיף 31 להצעת החוק מציע תיקונים לחוק מס ערך מוסף.

אנה שניידר: קיבלתי תיקון למה שמופיע בהצעת החוק.

אנה שניידר: אני קוראת את סעיף 31א המוצע לחוק מס ערך מוסף.

אנה שניידר: סעיף קטן (ב) המוצע איננו כפי שנכתב בהצעת החוק, ואני קוראת את הנוסח החדש שהובא על-ידי מע"מ: "(ב) במכירת זכות ביחידת מגורים חלופית בידי יזם, וכן במתן שירותי בנייה במתחם על-ידי יזם, בתמורה לרכישת זכות על-ידיו ביחידת מגורים במתחם, שנעשתה בהתאם להוראות סעיף 49כב לחוק מיסוי מקרקעין יהיה אותו חלק במחירם שאיננו עולה על תקרת השווי פטור ממס".

אנה שניידר: מדוע פטור ולא שיעור אפס?

יאיר רבינוביץ': זאת הייתה פשרה.

יאיר רבינוביץ': אנחנו רצינו שיעור אפס.

יאיר רבינוביץ': אם זהו שיעור אפס – אפשר לקזז את כל התשומות ולהזדכות במע"מ.

יאיר רבינוביץ': אם פטור – ההטבה רק על הרווח הקבלני.

יאיר רבינוביץ': התיקון המוצע של מע"מ נובע מהעובדה שכרגע מי שמחזיק ביחידה יכול להוציא חשבונית.

יאיר רבינוביץ': זוהי החמרה, לכאורה, ומע"מ מציע לבטל את ההחמרה הזאת.

יאיר רבינוביץ': אם אין מדובר ביחידת מגורים אלא ביחידה אחרת, ההנחה היא שמי שמחזיק בה הוא עוסק מורשה, הוא יכול להוציא חשבונית, והחוק מרע עמו.

יאיר רבינוביץ': לכן מוצע התיקון.

ויצמן שירי: אם מישהו הוא חלק מעסקת הפינוי-בינוי, והקבלן לא הספיק למסור לו את הדירה, מה אז?

טלי ירון-אלדר: זהו פטור ממע"מ על שירותי בנייה שהקבלן נותן לדיירים.

טלי ירון-אלדר: הוחלט שיינתן פטור, כי הבקשה הייתה לתת פטור רק על הרווח הקבלני.

טלי ירון-אלדר: במקום שאין מדובר בדירת מגורים – מתן הפטור בעצם פוגע בעסק, כי העסק היה יכול לקזז את החשבונית.

טלי ירון-אלדר: לכן מפרידים בין הדברים: משאירים פטור בדירת מגורים, ומחייבים בעסק.

ויצמן שירי: אולי ייקבע שיעור אפס בדירה?

טלי ירון-אלדר: בעסק התשומות מותרות.

טלי ירון-אלדר: בבנייה למגורים התשומות לא יותרו.

טלי ירון-אלדר: זה היה חלק מההסכם.

טלי ירון-אלדר: היו הרבה דיונים בנושא זה.

שמואל אולפינר: זה לא טוב.

יאיר רבינוביץ': זאת הפשרה.

יאיר רבינוביץ': מע"מ לא רצה להיות חלק מהעניין בכלל.

ויצמן שירי: זהו עניין מהותי מאוד.

טלי ירון-אלדר: אינני מייצגת את מע"מ כעת, אבל אני מבקשת להבהיר שקשה לתקן תיקון משמעותי בחוק מע"מ כך.

ויצמן שירי: הבעיה האמתית היא שיש יותר מדי מסים ויותר מדי אגפים.

ויצמן שירי: יד ימין לא יודעת מה יד שמאל עושה.

ויצמן שירי: כולם צריכים להתאחד.

שמואל אולפינר: צריך להגיש הסתייגות.

ויצמן שירי: אגיש הסתייגות.

יעקב ליצמן: כל ההסתייגויות יהיו בכנסת, אם לא תהיה הסכמה.

יעקב ליצמן: אני מודיע כעת שלפני ההצבעות יצאו כולם, חוץ מפקידי הממשלה.

אנה שניידר: אני קוראת את סעיפים קטנים (ג)-(ד) לסעיף 31א.

אנה שניידר: כעת אקרא סעיף שאיננו מופיע בהצעת החוק עצמה, לעניין פטור ממס בולים.

איריס וינברגר: אסביר זאת.

איריס וינברגר: זוהי הערה טכנית.

איריס וינברגר: בסעיף 31א יש להוסיף עוד תיקון ולהעביר את הוראת התחולה, שנמצאת בסעיף 49כט לחוק מיסוי מקרקעין לסעיף הספציפי בחוק מע"מ, כדי שהתחולה תהיה בחוק מע"מ.

איריס וינברגר: זהו תיקון ניסוחי.

אנה שניידר: אני קוראת את התוספת לגבי מס בולים: "בחוק מס בולים על מסמכים התשכ"א1961- בתוספת ב, בסעיף (2), אחרי סעיף קטן (כא) יבוא (כא1)".

אנה שניידר: אני מבהירה שתוספת ב עוסקת בפטורים.

אנה שניידר: אני קוראת את הסעיף עצמו: "הסכם למכירת זכות ביחידה בתנאי שהומצא לגבי ההסכם אישור של מנהל מס שבח או פקיד השומה לפי העניין (להלן הגורם המוסמך) כי מכירת הזכות פטורה ממסים לפי פרק חמישי 4 לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ"ג1963- (להלן חוק מיסוי מקרקעין) לגבי אותו חלק מערך ההסכם שאינו עולה על תקרת השווי.

אנה שניידר: למונחים המופיעים בסעיף זה תהיה המשמעות הנודעת להם בפרק חמישי 4 לחוק מיסוי מקרקעין".

אנה שניידר: במילים פשוטות: זהו פטור ממס בולים.

שמואל אולפינר: ישגעו את האנשים.

שמואל אולפינר: הכול "תלך-תבוא".

יאיר רבינוביץ': פוטרים את האנשים.

ויצמן שירי: אבל צריך ללכת לפקיד שומה כדי להבהיר שזה פינוי-בינוי.

ויצמן שירי: למה?

ויצמן שירי: זה הרי הוכרז כפינוי-בינוי.

טליה דולן-גדיש: מנהל מס שבח צריך להחליט על כך.

אנה שניידר: אני קוראת את הסעיף האחרון להצעת החוק, סעיף 32.

אנה שניידר: בתוך כמה זמן יפורסמו התקנות?

אנה שניידר: זה חשוב לעניין סעיף קטן (א)(2).

יעקב ליצמן: 90 יום ולא יותר מזה.

טלי ירון-אלדר: ממילא החוק יחול באופן רטרואקטיווי ברגע שהתקנות יצאו.

אנה שניידר: אני ממשיכה לקרוא את הסעיף.

אנה שניידר: גם לגבי סעיף קטן (א)(3) אני מציעה הגבלת זמן.

טלי ירון-אלדר: אני מבקשת להגביל עד תום שנת המס.

טלי ירון-אלדר: לא נצליח לקדם זאת בפרק זמן קצר יותר.

יעקב ליצמן: אנחנו עבדנו קשה על הצעת החוק, וכולם צריכים להירתם לכך.

אנה שניידר: אני קוראת את סעיף 32(ב).

אנה שניידר: הוא לא היה בהצעת החוק המקורית.

שרון גלעד: יש לכתוב בהתחלה שתחולתו של חוק זה ביום 7 בנובמבר אבל תחילתו 90 יום מיום הפרסום.

אנה שניידר: זהו עניין ניסוחי.

יעקב ליצמן: בשלב זה, לפני ההצבעה, אני מבקש שכל הנוכחים, למעט החברים ופקידי הממשלה, יעזבו את החדר.

טלי ירון-אלדר: אני מבקשת לחזור לסעיף 16 להצעת החוק.

טלי ירון-אלדר: אני מציעה שהסעיף יחול לגבי מכירת זכות במקרקעין שאינם מהווים מלאי עסקי של חבר בני אדם שהכנסתו מעסק.

ויצמן שירי: ובלבד שמדובר בחברה עסקית.

טלי ירון-אלדר: "חברה עסקית" במונחים של מס הכנסה משמעה הכנסה מעסק.

טלי ירון-אלדר: "חבר בני אדם" זה שם אחר לחברה.

ויצמן שירי: מה לגבי בעל נחלה שמפעיל רפת?

ויצמן שירי: זוהי חברה?

אנה שניידר: "חבר בני אדם" – יכול להיות כל מיני דברים: גם מלכ"ר, גם אגודה שיתופית וכו'.

אנה שניידר: אם מדברים על חבר בני אדם שהכנסתו מעסק – זוהי חברה עסקית.

ויצמן שירי: מה לגבי חברה בע"מ שמפעילה בית אריזה בנחלה שלה?

שרון גלעד: הגיוני לקבוע שהדבר יחול על נכס קבוע בעסק.

ישראל כץ: ראשית אסביר את כוונתי.

ישראל כץ: יש כאן כמה פטורים.

ישראל כץ: הטענה היא שאין מקום שהפטורים יחולו על חברה שיש לה מלאי של קרקעות.

טלי ירון-אלדר: מלאי עסקאות איננו רלוונטי כאן.

ישראל כץ: הטענה היא שלא רוצים שחברה שיש לה קרקע, שנמצאת על קרקע חקלאית לפני התאריכים הללו, תמכור.

ישראל כץ: ייתכן אגב שחברה כזאת תפנה לבג"צ בטענה של פגיעה בזכות הקניין ועוד.

ישראל כץ: אם רוצים שזה מה שיחול על חברה – יש לכתוב זאת, אך אין מקום שהדברים יחולו גם על מושב וקיבוץ.

יעקב ליצמן: אנחנו רוצים שהדבר יחול על חברה שמוכרת וקונה, ולא על אנשים פרטיים.

ישראל כץ: לרוב ההתיישבות במושבים מוסדרת על-ידי אגודות ועוד, ואין קשר ישיר בין החקלאים למנהל.

ישראל כץ: האדם הפרטי איננו הבעלים באופן פורמלי אך באופן מעשי הוא הבעלים.

ישראל כץ: אינני רוצה שהוא יילכד בסעיף הזה.

ישראל כץ: אני מבקש להעיר עוד הערה: גם אם מישהו הקים מחסן והפעיל אותו כלא-חקלאי, הוויכוח על המחסן צריך להיות במסגרת אחרת, ולא בחוק הזה.

טלי ירון-אלדר: השאלה היא מי הבעלים של הקרקע.

שרון גלעד: ההבחנה איננה בין חברה ליחיד.

שרון גלעד: השאלה שצריכה להישאל היא האם זהו עסק.

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: רוצים להחיל זאת על חברה עסקית שרוצה להרוויח.

יעקב ליצמן: מי שיש לו עסק בירושה, למשל, לא ייכלל כאן.

ויצמן שירי: הוא יוכל להתקזז מול הרווחים בדברים אחרים.

שרון גלעד: התוצאה תהיה שהחברה תהפוך ליחיד.

ויצמן שירי: אבל חברה שתהפוך ליחיד תשלם פעמיים מס.

ויצמן שירי: מי שמפרק חברה משלם מס.

שרון גלעד: לא נכון.

שרון גלעד: אני מפנה לסעיף 72.

שרון גלעד: יש פטור מלא ממס.

שרון גלעד: לפי הסעיף הזה הנכסים עוברים מהחברה ליחיד ויש פטור ממס.

נחום לנגנטל: אני מציע למחוק את כל הסעיף.

יעקב ליצמן: אם לא תהיה הסכמה, ההסתייגויות יישמעו למעלה.

טלי ירון-אלדר: אני מציעה שהסעיף יישאר רק לגבי מכירת זכות במקרקעין של חברה – ואת החברה נגדיר לפי חוק החברות – שהכנסתה מעסק.

שרון גלעד: ואז אנשים יעבירו את הקרקע ליחיד, הם יפרקו את החברה.

יאיר רבינוביץ': זוהי מכירה.

שרון גלעד: לא.

יאיר רבינוביץ': אפשר לכתוב שהסעיף יחול גם על יחיד שהקרקע הגיעה לידיו בעקבות פירוק של חברה אחרי היום הקובע.

ויצמן שירי: מה לגבי מעבר מחברה לחברה ללא תמורה?

טלי ירון-אלדר: אין פטור.

טלי ירון-אלדר: יש מס.

אנה שניידר: האם מי שביקש למחוק את הסעיף ממשיך להסתייג?

נחום לנגנטל: אני עדיין מסתייג ומבקש למחוק את הסעיף.

עופר חוגי: מה הדין בעמותות?

יעקב ליצמן: זה לא נוגע לעמותות, אלא רק לחברה עסקית.

יעקב ליצמן: סעיף העדיפות הלאומית נשאר בעינו, ויש על כך הסתייגות של ח"כ רז.

יעקב ליצמן: היא תידון במליאה.

עופר חוגי: מה בנוגע לסעיף העוסק בבתי אבות?

רחמים מלול: אני מציע שבסעיף ייכלל בית אבות שיש בו 50 איש ומעלה, או בית אבות מוכר אחר.

אנה שניידר: מצאנו כמה הגדרות לבית אבות: בפקודת מס הכנסה, תיקוני חקיקה (הוראות שונות) יש הגדרה שלפיה בית אבות הוא מקום מגורים קבוע של חמישה יחידים שגילם מעל 65.

אנה שניידר: במס הכנסה, פטור ממס, כתוב שבית אבות הוא מקום מגורים שיש בו חמישים יחידות.

אנה שניידר: ובמס הכנסה, לעניין דמי שכירות שקיבל קשיש, מוגדר בית אבות כמקום מגוריהם של 30 יחידים שגילם מעל 65.

יעקב ליצמן: נקבל את ההגדרה שמתייחסת ל30- איש.

עופר חוגי: אני מציע הגדרה שמתייחסת לחמישה אנשים.

נחום לנגנטל: ראשית, אני מקבל את הצעתו של ח"כ ויצמן ואינני מבקש להצביע על הצעותיי.

נחום לנגנטל: הן יהיו הסתייגויות שיידונו במליאה, ואולי שם אצליח לשכנע את החברים ביתר הצלחה.

נחום לנגנטל: שנית, אני מבקש למחוק את כל הסעיף שנדון קודם, בראש ובראשונה משום שתהיה זליגה מתמדת.

נחום לנגנטל: ברגע שיש פעילות בתאגיד לא חל מס שבח אם יש פירוק של החברה והקרקע עוברת לידיהם של מחזיקי המניות.

נחום לנגנטל: רק מס רכישה חל במקרה כזה.

נחום לנגנטל: זה מה שהייתי מציע ללקוח שלי לעשות אילו הייתי עו"ד פרטי.

נחום לנגנטל: לכן אני מציע למחוק את כל הסעיף.

נחום לנגנטל: שלישית, אני חוזר על הסתייגויותיי לגבי החלטות מנהל מקרקעי ישראל.

נחום לנגנטל: טענתי שאת ההחלטות שתלויות במנהל מקרקעי ישראל יש להכניס בחקיקה.

נחום לנגנטל: הצעתי זאת אתמול.

אנה שניידר: כל מה שח"כ לנגנטל העביר אתמול כהסתייגות עומד בעינו.

יעקב ליצמן: אני מקיים הצבעה על חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 50 והוראת שעה), התשס"ב2002- כולל כל התיקונים בהסכמה; ההסתייגויות יידונו במליאה: הרוב בעד.

יעקב ליצמן: אחד מתנגד.

יעקב ליצמן: אין נמנעים.

יעקב ליצמן: החוק אושר.

יעקב ליצמן: תודה לכולם.