ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 386, 2002-03-11 10:30

יעקב ליצמן: הצעת חוק מספר פ3080/.

יעקב ליצמן: אני רוצה לאחד את שני החוקים, זו לקריאה ראשונה וזו לקריאה טרומית.

יעקב ליצמן: אנחנו צריכים להצביע?

יעקב ליצמן: מי בעד האיחוד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר פה אחד.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף השני.

משה גפני: אני מבקש להעיר הערה אחת.

משה גפני: אני מניח שיתקיים כאן

משה גפני: דיון לגבי רשימת הישובים כפי שהיה בשנה שעברה.

משה גפני: אם יהיה דיון בעוד שלושה חודשים, כל שלושה חודשים יוסיפו ישובים חדשים מכיוון שהמסורת בוועדת כספים היא שכאשר מתקיים דיון על הנחות במס, מוסיפים ישובים.

משה גפני: יש פה רשימת ישובים שלגביהם מצוינת כוכבית ובכוכבית כתוב: "הנחה כאמור מגיעה גם לעובד הוראה, עובד רפואה או מי שכל עבודתו היא הדרכה מקצועית חברתית ורוב הכנסתו ממשלח יד או מעבודה הופקה בישובים המסומנים בכוכבית וזאת גם אם אינם תושבים בישובים האמורים.

משה גפני: הנחה כאמור תינתן רק על סמך אישור פקיד השומה".

משה גפני: יש פה רשימת ישובים שבהם לא מופיעה הכוכבית ואני לא יודע מדוע.

משה גפני: כאמור, יש כמה ישובים שלדעתי צריך לשדרג אותם בעניין הזה.

נחום לנגנטל: קרו שתי טעויות שעשינו לגבי שני ישובים והחתמנו כמעט את כל חברי ועדת הכספים משמאל וימין, לגבי צופים ולגבי חשמונאים.

נחום לנגנטל: לכן אני אומר שלגבי שני הישובים האלה, צופים וחשמונאים, אני מציע לצרף אותם לרשימה.

נחום לנגנטל: אני אומר לחבריי חברי הכנסת שניקח לעצמנו את הריסון העצמי ולא נוסיף ישובים נוספים על שני ישובים אלה.

ישראל כץ: אני חייב לומר שיש עוד שני ישובים שמוגדרים כיש"ע – אורנית והר אדר - שפנו וביקשו להיכלל ברשימה.

ישראל כץ: תמיד אנחנו מחכים שהממשלה תביא קריטריונים אמיתיים בהם ייאמר מה זה הגליל כאשר את בעיית הנגב כבר פתרנו.

ישראל כץ: מדברים על קביעת קו רוחב בגליל, כאשר כפי שאתם יודעים יש הרבה בג"צים ויש תמיד את אלה שהם כמעט וליד.

ישראל כץ: בנגב עשינו את זה.

ישראל כץ: יכולים לצעוק או לא, אבל הקו הוא ברור מאוד וגם ניתן בצורה סבירה מאוד להגנה בבג"ץ כאשר מדובר בקו רוחב 120.

ישראל כץ: בגליל יש ישובים ואני במקרה מכיר ישובים קטנים כמו משמר הירדן שהוא צפונה מאוד מישובים שמקבלים הנחה אבל הוא לא מקבל אפילו אחוז אחד של הנחה למשל.

ישראל כץ: למה?

ישראל כץ: סתם.

ישראל כץ: אולי הישוב שייך לאיזו תנועה פוליטית ולכן מסורתית לא הכניסו אותו למרות שהוא הרבה יותר צפוני.

ישראל כץ: יש עוד כמה דוגמאות.

ישראל כץ: יש ישובים מהמגזר הלא יהודי שיש לגביהם חילוקי דעות ואני בטוח שהם פונים לכל חבר מחברי הוועדה – ואם לא, הם ייפנו – והם פונים לבג"צים.

ישראל כץ: יש כאן בעיות.

ישראל כץ: בזמנו הצעתי בחוק הגליל – שנתמך על-ידי כל חברי הוועדה – לקבוע קו רוחב מסוים, 263, והייתי מוכן שזה יהיה אפילו 260.

ישראל כץ: זאת אומרת, ללכת על קו שיעשה סדר.

ישראל כץ: יש מושב שנקרא מצפה גיתית, הייתה אפילו כתבה בעיתון לגביו, להם אין הנחה אבל לישוב דרומית מהם יש הנחה.

ישראל כץ: אני פונה גם אל נציבת המס לבדוק בצורה מסודרת.

ישראל כץ: אם זה יעבור לשנה, זה יעבור לשנה.

ישראל כץ: אם זה לכמה חודשים, קל וחומר.

ישראל כץ: אני מבקש לבדוק את זה עד שתבוא ועדה כוללת, ועדת טל או ועדה אחרת.

ישראל כץ: אני מבקש לעשות את הסגירה האמיתית של קו רוחב הצפון.

ישראל כץ: הערה נוספת לגבי יש"ע.

ישראל כץ: זה לא הגיוני ולא יתכן – ואני מבין את היושב-ראש שכרגע לא רוצה לפתוח את זה ואני מכבד את האמירה – שבקעת הירדן ואלפי מנשה יקבלו אותו הדבר ואני מאוד בעד אלפי מנשה.

ישראל כץ: לא יתכן שקרית ארבע ועוד ישוב קרוב יקבל אותו הדבר.

ישראל כץ: גם בצפון, בוודאי בנגב, יש מדרוג, יש ישובים מבודדים, יש ישובים שכולם יודעים שמגיע להם יותר ויש ישובים שאפשר היה להוריד משבעה אחוז לחמישה אחוז למרות שכרגע זה לא נושא הדיון כאן.

ישראל כץ: יכול להיות ששני האחוזים האלה בישובים מאוד חזקים מאפשרים לתקן בהרבה מאוד ישובים חלשים עם מעט אוכלוסייה.

ישראל כץ: יתקיים היום דיון על חוק בקעת הירדן שרוצים להעלות שם את האחוזים, ויכול להיות שהוא יהיה במסגרת הזאת.

ישראל כץ: מאחר שאני מכבד את מה שאמר אדוני היושב-ראש שלמעט שני ישובים אתה לא רוצה לפתוח את הדיון, למרות שהזכרנו כאן עוד שמות, אני מבקש שנבדוק לגבי הצפון.

ישראל כץ: בשלב א' למתוח את הקו כך שלאף אחד לא יהיו טענות, ולגבי יש"ע אני מבקש לבדוק את המדרוג בין הישובים כאשר לדעתי יש גם דרך כך שזה לא יעלה יותר.

ישראל כץ: אם יעשו את זה לאור בסיס צודק, אנשים יקבלו את זה.

ישראל כץ: אם עומר מקבל שלושה אחוז עד חמישה אחוז בחוק הקיים, זאת אומרת שבנגב נעשה לפי כל מיני שיקולים המדרוג הזה בין הישובים.

יעקב ליצמן: לגבי הצעת החוק של הממשלה לשלושה חודשים, אני מציע שזה יהיה לשנה.

יעקב ליצמן: העברתי כבר מכתב לוועדת הכנסת.

שרון גלעד: היה אפשר להקים ועדה למיסוי נדל"ן שתפעל שלושה חודשים ואפשר היה להקים ועדה למיסוי שוק ההון שתעבוד שלושה חודשים, ובפועל עשו את זה.

שרון גלעד: אם אתם רוצים שיהיו קריטריונים, אתם צריכים להגביל את זה בזמן כי אחרת לא יהיו.

יעקב ליצמן: אנחנו נצביע על החוק של הממשלה עם ההסתייגות לתיקון.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את הצעת הממשלה מול ההצעה שלי שמדברת על שנה.

יעקב ליצמן: מי בעד הצעת הממשלה עד סוף יוני? 4.

יעקב ליצמן: מי בעד ההצעה שלי, עד שנה?

יעקב ליצמן: הרוב.

יעקב ליצמן: התקבלה ההצעה שלי.

יעקב ליצמן: מי בעד ההצעה לצרף את הישובים צופים וחשמונאים?

יעקב ליצמן: 4.

יעקב ליצמן: מי נגד? 3.

יעקב ליצמן: התקבל.

יעקב ליצמן: מי בעד ההצעה של משה גפני?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: הצעתו של חבר הכנסת גפני התקבלה.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: 3.

יעקב ליצמן: הצעת חוק מיסוי מקרקעין, תיקון מספר 50, התשס"ב - 2002.

יאיר רבינוביץ: ההמלצות בחלקן הגדול הן הוראות שעה ולא בגלל שאנחנו חושבים שההמלצות הן לא טובות כהוראות קבע אלא חשבנו שנצטרך לתת הזדמנות לממשלה לבחון את ההמלצות בשטח ולפתוח חלון הזדמנויות בפני הציבור ולבוא ולומר שיעשו את העסקאות עכשיו ואז יזכו בחלון הזדמנויות.

יאיר רבינוביץ: אם ידחו את העסקאות, חלון ההזדמנויות הזה ייסגר.

יאיר רבינוביץ: ההמלצה ראשונה והחשובה ביותר לטעמי אינה עולה בקנה אחד עם מה שאמרתי קודם והיא הפחתת שיעור מס שבח ל25- אחוזים.

יאיר רבינוביץ: הממשלה כאן מאותתת ואומרת שמדינת ישראל הולכת לשיעורי מס יותר שפויים ולנטל מס יותר רציונאלי שמוטל על תושבי מדינת ישראל.

יאיר רבינוביץ: עלות ההמלצה הזו היא זניחה יחסית בטווח הקצר משום שקבענו שהמס המופחת של 25 אחוזים יחול רק על השבח שנצבר מכאן ואילך ולא על השבח שנצבר עד היום.

יאיר רבינוביץ: כלומר, אם מישהו מחזיק נכס עשר שנים וימכור אותו בעוד שנה, הרי אחד חלקי 11 יהיה ב25- אחוזים ועשר חלקי 11 יהיה בשיעור המס הקודם.

יאיר רבינוביץ: בוועדה שקלנו גם אפשרות ללכת לפי שווי המקרקעין ביום הקובע אבל בגלל הסיבוך הרב שיש בעניין וכניסה לבירוקרטיה שלא נצא ממנה, דהיינו יבוא שמאי שיעריך ככה, יבוא שמאי אחר שיעריך אחרת ויבוא שמאי מכריע, וחוץ מפרנסה לשמאים לא יצא מזה שום דבר, ולכן החלטנו לפעול בשרירות ואני חושב שבנושא מסים קביעות שרירותיות הן הקביעות הצודקות ביותר.

יאיר רבינוביץ: אמרנו ליניארית לפי תקופת האחזקה, ואם נתייחס לשוויים, זה מבטיח ביצוע שוטף קל ונכון.

יאיר רבינוביץ: עכשיו אני הולך להוראות השעה ולתמרוץ ענף הנדל"ן.

יאיר רבינוביץ: אמרנו שאנחנו מתכוונים להביא לשוק גם מוכרים וגם קונים.

יאיר רבינוביץ: כדי להביא את המוכרים לשוק אמרנו שמי שימכור נכס מקרקעין בתקופה הקרובה, דהיינו מ7- בנובמבר, שזה היום הקובע, עד סוף שנת 2002, יעשו לו את חישוב המס שלו כמו שהיה קודם והוא יקבל עשרים אחוזי הנחה מן המס.

יאיר רבינוביץ: זאת אומרת, בעשרים אחוז נפתח חלון הזדמנויות והוא נסגר ב31- בדצמבר 2002.

יאיר רבינוביץ: מי שיעשה את העסקה ב2003-, ההנחה שלו תהיה עשרה אחוזים בלבד.

יאיר רבינוביץ: דהיינו, חצי מחלון ההזדמנויות הקודם.

יאיר רבינוביץ: אמרנו חלון אחד של הזדמנויות זה מס השבח ואנחנו נותנים הנחות במס שבח לתקופה של עד סוף שנת 2003 וההנחות פוחתות.

יאיר רבינוביץ: כמובן שמשנת 2004 אין יותר הנחות, אבל אז ההשפעה של ה25- אחוזים כבר יותר גדולה.

יאיר רבינוביץ: אנחנו צריכים להביא גם את הקונים לשוק ואותם אנחנו ממריצים בכמה דרכים.

יאיר רבינוביץ: דרך ראשונה, לזכאים אנחנו מבטלים מס רכישה.

יאיר רבינוביץ: דרגת המס של חצי אחוז לזכאים, מבטלים אותה לחלוטין.

יאיר רבינוביץ: אם כן, לזכאים אנחנו מבטלים את מס הרכישה לחלוטין.

יאיר רבינוביץ: לאחרים אנחנו מחזירים את מס הרכישה לרמה שהייתה לפני שנתיים, דהיינו לארבעה וחצי אחוזים במקום חמישה אחוזים.

יאיר רבינוביץ: מי שיעשה עסקה עד 31 בדצמבר 2002, מי שיעשה עד 2003 – 4.75, ומי שמ2004- ואילך חוזר לחמישה אחוזים מס רכישה.

יאיר רבינוביץ: לגבי מס מכירה.

יאיר רבינוביץ: מי שקונה נכס לאחר 7 בנובמבר 2001, שהוא היום הקובע, מס המכירה בטל לחלוטין.

יאיר רבינוביץ: כשהקונה ימכור, לא יהיה עליו מס מכירה.

יאיר רבינוביץ: לגבי רוכש המקרקעין, אם הוא רוכש את המקרקעין בתקופה מ7- בנובמבר 2001 עד 31 בדצמבר 2002, לכשימכור בעוד עשר שנים, בעוד חמש שנים, בעוד עשרים שנים, יקבל עוד פעם זיכוי מן המס בשיעור עשרים אחוזים.

יאיר רבינוביץ: אם המס יהיה 25 אחוזים, ישלם עשרים אחוזים מס בלבד.

יאיר רבינוביץ: אם הוא יקנה בשנת 2003, יקבל זיכוי מן המס לכשימכור בשיעור של עשרה אחוזים, ואם יקנה אחרי 2003, אין זיכוי.

יאיר רבינוביץ: לגבי נכסים שנרכשו מהיום הקובע ואילך, הוצאות המימון יותרו כנגד השבח.

יאיר רבינוביץ: עד היום קנית נכס מקרקעין במאה, שילמת באחזקה שלו ארבעים ומכרת אותו ב120-, הפסדת עשרים או הרווחת עשרים, לפי החוק היום.

יאיר רבינוביץ: התיקון אומר שהריבית תותר בניכוי בחישוב השבח ולא בהוצאה שוטפת מול הכנסה שוטפת אלא רק בחישוב השבח.

יאיר רבינוביץ: בנוסף אנחנו מאפשרים חילופי מקרקעין.

יאיר רבינוביץ: במס הכנסה אתה יכול להחליף ציוד בציוד בתנאים מסוימים והמס נדחה למועד שבו תמכור את הציוד שהוחלף.

יאיר רבינוביץ: זאת אומרת, בשלב ההחלפה לא תשלם מס על רווח הון אם יש לך.

יאיר רבינוביץ: לגבי מקרקעין זה לא היה קיים ואנחנו מציעים שזה יהיה בתנאים מסוימים לגבי דירות ולגבי נכסי מקרקעין אחרים.

יאיר רבינוביץ: ההצעה לגבי פינוי-בינוי כוללת הסרת חסמים מיסויים בנושא פינוי-בינוי.

יאיר רבינוביץ: זה יאפשר לדעתנו פריצה בתחום הזה של פינוי-בינוי וייתן הקלות מס מהותיות, גם במס הכנסה, גם במס ערך מוסף וגם במס רכישה.

יאיר רבינוביץ: בכל התחומים האלה יהיו הקלות במס.

יאיר רבינוביץ: אנחנו מציעים להאריך הקלות נוספות לעניין עידוד בנייה להשכרה.

יאיר רבינוביץ: אנחנו מציעים אפשרות לחלוקת נכסי מקרקעין בעיקר בין יורשים מבלי שהדבר יהווה אירוע מס, ובלבד שזו חלוקת מקרקעין לפי יחס העיזבון.

יאיר רבינוביץ: ביחסים של בעל בית ודייר, כאשר חוק הגנת הדייר חל במערכת היחסים ביניהם, לא חשוב מי מוכר למי, אנחנו מציעים שרווח מס שבח ימוסה אם זה ב2002-, ב15- אחוזים, ואם זה ב2003- בעשרים אחוזים, ומשנת 2004 ואילך חוזר המס הרגיל.

יאיר רבינוביץ: זאת במטרה לאפשר ניתוק מערכות היחסים המאוד סבוכות בין דייר לבעל בית ביחסים של דייר מוגן.

יאיר רבינוביץ: לגבי עסקות קומבינציה, אנחנו מאפשרים לראות את מועד ביצוע העסקה, מועד שבו מקבל המוכר, זה שהיה בעל הקרקע, את נכסי המקרקעין כמועד ולא כפי שקיים היום, המועד שבו נחתמת העסקה בין היזם לבין בעל הקרקע.

יאיר רבינוביץ: במצב כזה נציבות מס הכנסה גם היום נותנת אורכה בתשלומי מס, אבל בשוק יורד האורכה שמס הכנסה נותן בתנאי מדד פלוס ארבע ובשוק יורד זה כמובן מביא את זה לשיעורי מס לא סבירים.

יאיר רבינוביץ: זה נוח לנישום כאשר השוק עולה אבל פחות נוח כאשר השוק יורד.

יאיר רבינוביץ: בנוסף אנחנו מציעים להסמיך את שר האוצר לתת הקלות בתחום המס לתושבי חוץ לגבי השקעות מיוחדות, כפי שזה קיים היום במס הכנסה לגבי רווחי הון כאשר את הסמכות הזו יש לשר האוצר אבל יש לו אותה לגבי מס הכנסה ואין לו אותה במס שבח.

יאיר רבינוביץ: אנחנו מציעים לאפשר מסחר באופציות במקרקעין וזה נושא חדש לחלוטין שבהחלט יכול להיות פתח ליזמויות וליזמים להמריץ את ענף הנדל"ן אנחנו מציעים לתת שקיפות במידע של מס הכנסה לגבי פעולות במקרקעין כך שמידע תמורת אגרה יהיה פתוח לציבור.

ויצמן שירי: אתה אומר שזה לא יעלה בסופו של דבר כסף, אבל במקום שאין מה שנקרא שחרור כספים, לא תהיה תנועה כלכלית.

ויצמן שירי: יצרתם וקבעתם זמן להמריץ, אבל דיברת על מס המכירה.

ויצמן שירי: מס המכירה, כשנקבע מראש, למעשה הוא היה מס גבייה וצריך לקרוא לילד בשמו.

ויצמן שירי: אני אתן לך דוגמה ואתה תיתן את דעתך עליה.

ויצמן שירי: לפני שנתיים פלוס אמרתי לבייגה כשהוא היה שר אוצר שהוא מטיל מס מכירה על אזורים שמחיר הקרקע לפני כן היה למעשה מס המכירה שהחליף בקטעים מסוימים את מס הרכוש ובא במקומו.

ויצמן שירי: במקומות מסוימים שמחיר הקרקע היה אפס – ואני בכוונה נותן כדוגמה את הנגב - את מס הרכוש לא מטילים על אגרות הפיתוח על כל המשתמע מזה אלא מטילים על רכישת המקרקעין.

ויצמן שירי: כשמס הרכוש היה לצורך העניין על קרקע ששווה 5,000 דולר כאשר אתה גבית מס רכוש של שניים וחצי אחוזים לשנה, למעשה הבנייה בפריפריה היא בנייה במסגרת הפרוגרמה שהייתה כאשר חלק גדול מהאדמות בפריפריה הן לא אדמות פרטיות ואז באותן שנתיים ראשונות, כי הרי תוך שנתיים אותו יזם-קבלן למעשה מכר את הקרקע, מכר את הדירה ואז למעשה הוא לא היה צריך לשלם מס רכוש.

ויצמן שירי: בשורה האחרונה הוא לא שילם מס רכוש כי תוך שנתיים הוא הפך את הקרקע ומימש אותה ומכר אותה כדירה על כל המשתמע.

ויצמן שירי: עכשיו אתם מטילים עליו שמונה פרומיל וזה קורה בזמן המכירה, על מחיר הקרקע, על מחיר הפיתוח ועל מחיר הדירה.

ויצמן שירי: אפילו אנשים באוצר הסכימו איתי שזו הייתה טעות כי כאשר מטילים מס מכירה ואומרים שזה צודק לגבי אזורים שמחיר הקרקע מגיע לסכומי עתק צריך להיות איזשהו איזון.

ויצמן שירי: זה שאת אומרת שבתל-אביב מס המכירה יצר מצב שהיה אקוויוולנט של מס הרכוש, אז זה בסדר.

ויצמן שירי: אבל מה קרה בפועל?

ויצמן שירי: אני עושה חשבון שאת מס רכוש, אפילו אם נלך לדרכך, הטלת מהשנה הראשונה על ה5,000- דולר וזה מחיר הקרקע.

ויצמן שירי: שניים וחצי אחוזים מ5,000- דולר זה 125 דולר.

ויצמן שירי: כשאת גובה מראש שמונה פרומיל על מאה אלף דולר, זה אומר 800 דולר.

ויצמן שירי: יוצא שאוטומטית הטלת מס על אותם אנשים שנמצאים במקומות מסוימים רחוקים, אותם זכאים שמחיר הדירה שלהם היה מאה אלף דולר ומחיר הקרקע הוא אפס.

ויצמן שירי: אני מנסה להראות שכאשר אתם באים ומטילים כל מיני מסים, לא תמיד ההגיון עובד.

ויצמן שירי: צריך להיכנס לתוך העניין מבחינה מקצועית ומבחינה מספרית.

ויצמן שירי: יכול להיות שבתל-אביב מס המכירה קיזז את מס הרכוש וזה היה כדאי לאלה שעשו את הדבר הזה כי נפח הדירה או נפח הקרקע הוא הרבה יותר גדול.

ויצמן שירי: יש כאן עניין נוסף שהוא הדבר הכי מרכזי בדוח שלכם וזה מס שבח.

ויצמן שירי: אמרתם שיהיה מס שבח על עסקאות שנחתמו החל מנובמבר 2001.

ויצמן שירי: אנחנו יודעים שגם בתקופה הרלוונטית היה מיתון מאוד קשה במדינה.

ויצמן שירי: אתה רוצה ליצור מצב בו אנשים ישתחררו ולאו דווקא שאני אצטרך למכור את הקרקע שלי למישהו בגלל שכדאי לי או בגלל שלאותו אדם יהיה כדאי לקנות את הקרקע שלי אלא על-מנת שאני לא אחזיק בקרקע כקרקע, על-מנת שאני אחזיק את אותה קרקע ומחר אני אבנה עליה כי יהיה כדאי לי לבנות עליה כי במשך עשרים שנה אני מתווכח אתם.

ויצמן שירי: אתה יוצר מצב שלא כדאי לבנות על הקרקע כי מס רכוש כבר לא משלמים ומס הכנסה יש לו שני אגפים.

ויצמן שירי: אתה היית שם ואתה מכיר את זה וגם הנציבה מכירה את זה.

ויצמן שירי: לא יכול להיות מצב שפלוני קנה קרקע לפני עשר שנים והרי בסופו של דבר מחיר הקרקע נקבע בשורה האחרונה של המרווחים הגדולים.

ויצמן שירי: לפני שנה רצינו להעביר הצעת חוק - אבל התבקשנו שזו לא תהיה הצעת חוק – ששמאים באגפי המסים יהיו שמאים מוסמכים, שמאים שעברו את כל מה שנדרש משמאים מוסמכים.

ויצמן שירי: אנחנו יודעים שחלק גדול מאלה שקובעים ומעריכים את המקרקעין במדינת ישראל יושבים מתוקף תפקידם ולא מתוקף השכלתם.

ויצמן שירי: לכן יש אי-הבנה.

ויצמן שירי: יש מצבים לפיהם פלוני מחזיק קרקע עשר שנים, חמש שנים או 15 שנים והוא לא מוכר אותה ואתם רוצים שהוא יבנה עליה.

ויצמן שירי: זו למעשה המסה עליה אנחנו מדברים.

ויצמן שירי: אנשים לא מוכרים קרקעות אלא הם רוצים לבנות על הקרקע שלהם, רוצים להשביח אותה ורוצים גם לשלם מס הכנסה.

ויצמן שירי: תראה מה קורה כשאתה מעריך את שווי הנכס בסכום מסוים.

ויצמן שירי: אתה בא ואומר שמחיר מס שבח יהיה חמישים אחוזים, אתה יורד ל25- אחוזים ואתה מגביל את זה בזמן.

ויצמן שירי: אם הם היו באים ואומרים שהם מחליטים שכל הקרקעות שנעשו עליהן עסקאות בעשר השנים האחרונות, בעשרים השנים האחרונות, שלא היה רק אקט המכירה מצד א' לצד ב', אלא אקט ההפעלה.

ויצמן שירי: אני מדבר על פירמות.

ויצמן שירי: לפלוני יש קרקע אותה הוא מחזיק כבר 15-10 שנים.

ויצמן שירי: אני חושב שבשביל להמריץ את הענף יכולתם ללכת לכיוון הקטע של המלצה לתקופה מסוימת של שנה-שנה וחצי לסבסד את הריבית לזכאים.

ויצמן שירי: אנחנו כולנו זוכרים שב1974- הייתה בישראל אינפלציה של ארבעים אחוזים.

ויצמן שירי: אני אומר ללכת על כל אחוז אחד שאתה היית מסבסד לזכאות של מאתיים אלף שקלים וזה אומר אלפיים שקלים בשנה.

ויצמן שירי: היית יכול ללכת לצורך העניין על אלפיים שקלים בשנה ומגדיל בחמישים אלף יחידות נוספות שהיו עולות מאה מיליון שקלים בשנה.

ויצמן שירי: הייתה מתבצעת גביית המסים על חמישים אלף יחידות דרך מס הרכישה, אפילו שהוא חלקי, ודרך תשומות הבנייה עם כל מה שמשתמע מהן, שלא לדבר על עוד חמישים אלף דירות שיימכרו שזה נותן בערך עוד מאה אלף מקומות עבודה נוספים שגם כאן יש את הקטע של הניכויים ופרמטרים נוספים.

ויצמן שירי: היו יוצרים מצב שאם היית אומר שגם אם לצורך העניין זה מאה מיליון שקל בשנה, בעשרים שנה במצטבר זה שני מיליארד שקלים, זה היה בשוליים של מה שהמדינה הייתה מצליחה לגבות.

ויצמן שירי: התשומות של חמישים אלף יחידות נוספות זה המע"מ היחסי, זה מס הרכישה היחסי, אלה תשומות הבנייה כי זה הענף הכי ממוסה.

ויצמן שירי: אם הייתם הולכים לדבר הזה, אני אומר לך בעין מקצועית שאם היית אומר אפילו שני אחוזים לשנה, רק שנה ולא יותר מזה, שזכאי יודע שהוא משלם במקום ארבעה וחצי אחוזים לעשרים השנים הבאות רק שניים וחצי אחוזים ריבית, זה מאתיים מיליון שקלים לשנה, חמישים אלף יחידות לפי לפחות 5,000 שקלים ואני לא מדבר על הקטע של העסקה ויצירת אווירה של פרוספריטי.

ויצמן שירי: 5,000 שקלים ליחידה, זה 250 מיליון שקלים.

ויצמן שירי: לא נדבר על כך שאז המדינה הייתה מיד מוכרת את המקרקעין.

ויצמן שירי: אנחנו הרי יודעים שהמדינה מחזיקה מעל ל95- אחוזים מהמקרקעין במדינת ישראל שהם ראויים לבנייה.

ויצמן שירי: דרך הדבר הזה היית יוצר את הפרוספריטי כי היית הולך ישר לכיס של אותו זכאי.

ויצמן שירי: אם היית אומר שעכשיו אתה מזכה אותו בשנה ולא יותר מזה, תאמין לי שתהיה בהלת קניות כי אותו זוג שאפילו לא חשב לרכוש את הדירה, שואל את עצמו איפה יכול להיות דבר כזה של שניים וחצי אחוזים.

ויצמן שירי: אמרתי גם לראש-הממשלה וגם לשר האוצר שיוציאו ממשרד השיכון את כל הקטע של הזכאויות, שיוציאו את זה לקופות הגמל, שיוציאו את סעיף עשרה מיליארד שקלים שנמצאים בתקציב משרד השיכון למשכנתאות, שיעבירו את הסכום הזה לקופות הגמל ושיסבסדו את קופות הגמל בשני אחוזים.

ויצמן שירי: על העשרה מיליארד שקלים לשנה הסבסוד עלה לך מאתיים מיליון שקלים.

ויצמן שירי: העשרה מיליארד שקלים ילכו לדברים אחרים כולל תשתיות, יהיו גופים חוץ-תקציביים ותקציב המדינה בנושא הזה של העברת כספים יהיה קטן יותר.

ויצמן שירי: אני אומר לך שבסך הכל זו הזדמנות מאוד גדולה.

ויצמן שירי: אני אומר שהייתה צריכה להיות לכם התייחסות לעניין הזה והייתם צריכים להגביל את זה רק לשנה כשהאינפלציה במדינת ישראל קרובה לאפס, כשהמיתון הוא עמוק מאוד, כשהענף הזה ממותן כבר שש שנים.

ויצמן שירי: טלי הייתה צריכה לשים את עשר האצבעות על הדבר הזה כי היא הרי מקבלת את הגבייה מזה שנעשות עסקאות.

ויצמן שירי: אתה מסכים אתי שבאופן טבעי היו נעשות הרבה יותר עסקאות אם היית אומר שאתה מבטל את הריבית?

ויצמן שירי: סתם דוגמה.

ויצמן שירי: אני לא אומר שאתה יכול לעשות את זה, אבל הורדת הריבית בשני אחוזים בשנה, זה אומר שעשית מאה אלף מקומות עבודה.

ויצמן שירי: המנדט של הוועדה בא על-מנת ליצור מה שנקרא פרוספריטי, על-מנת לדחוף את הענף ועל-מנת להתחיל ליצור אווירה של עשייה ולכן גם הגבלתם את זה בתקופה, על-מנת שאנשים יעשו את הדברים.

ויצמן שירי: אני אומר לך שבסופו של דבר אנחנו מדברים על מספרים.

ויצמן שירי: אנחנו לא אטומים ויודעים שבסופו של דבר אם אתה לוקח מכאן ולא מעביר לכאן, אין מה לעשות.

ויצמן שירי: אני אומר לך שזה לא יעלה לך יותר כי הענף הזה מעסיק אנשים שמקבלים דמי אבטלה וזה לא ענף ההיי-טק אליו צריך להכשיר אנשים.

ויצמן שירי: כששואלים לשם מה צריך עובדים זרים, אני מסביר שעל חמישים אלף העובדים הזרים, יש 250 אלף מפעלים שמעסיקים עובדים מסביב שהם לא קשורים לעובדים הזרים.

ויצמן שירי: אני לא יודע אם בעניין הזה אנחנו יכולים להכניס הסתייגות, אבל אני חושב שזו הזדמנות.

אברהם-בייגה שוחט: כל אחד מבין, עם כל הכבוד לענף ואני תכף אתייחס לעניין הזה, שיש למדינת ישראל בעיה מסוימת של גירעון השנה, יש למדינת ישראל בעיה קריטית בגביית המסים, ויש למדינת ישראל בעיות לגמרי לא פשוטות ואי-אפשר להתעלם מהן למרות הרצון לעזור לענף.

אברהם-בייגה שוחט: אם באמת הסיפור עולה 500 או 600 או 700 מיליון, במצב כל כך משברי, אני לא בטוח שזה הזמן לתת הנחות במס.

אברהם-בייגה שוחט: לפחות אנחנו צריכים לקבל נייר מסודר שאומר בכמה זה מתבטא במס מכירה, בכמה זה מתבטא במס רווחי הון, בכמה זה מתבטא בכל דבר ודבר שאתם מציעים ויש כאן שורה של סעיפים.

אברהם-בייגה שוחט: אפשר אדוני היושב-ראש לעשות את זה היום אחר-הצהרים ולקבל את החומר בישיבה שתתקיים מחר.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה להבין מה מתגלגל על הצרכן ומה מתגלגל על הקבלן או על היזם.

אברהם-בייגה שוחט: אתם בעצמכם אומרים שזה צריך לעבוד בשני הכיוונים, גם מצד הקונים וגם מצד המוכרים.

אברהם-בייגה שוחט: אני מבקש שזה יופיע בדיוק בפירוט אותו אני מבקש ונדע מי נהנה מההחלטות האלה, איפה נהנה הצרכן ואיפה נהנה היזם.

אברהם-בייגה שוחט: זה לגיטימי ששני הצדדים ייהנו.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא אומר שרק הצרכן צריך ליהנות אבל אני רוצה לדעת בדיוק לאן הולך הכסף הזה.

אברהם-בייגה שוחט: להגיד שחוסכים 500 מיליון או מורידים 500 מיליון הכנסות ממס הכנסה, אנחנו צריכים לדעת מי נהנה מזה.

אברהם-בייגה שוחט: אני שואל את יאיר רבינוביץ ואת הנציבה ומבקש שיאמרו לי בדיוק לאן הכסף הזה הולך.

אברהם-בייגה שוחט: אחד הדברים שהם לא בסדר הוא שמתעסקים במס רווחי הון בצורה סקטוריאלית ולא כוללת.

אברהם-בייגה שוחט: אם במדינת ישראל חושבים שצריך להוריד את מס רווחי הון, וצריך להוריד אותו, אין שום סיבה בעולם שהוא יתייחס לענף אחד ולא יתייחס לענפים אחרים.

אברהם-בייגה שוחט: במקרה ראיתי כאן את המכתב של שטראוס והוא מתייחס לנקודה הזאת, אבל לשם כך לא הייתי צריך את שטראוס.

אברהם-בייגה שוחט: אם המדינה מחליטה שהיא משנה את מערכת המס, ונדמה לי שבממוצע תופיע שם הורדת מס רווחי הון ל25- אחוזים על כל המערכת, בעוד שלושה חודשים התחייבת להביא דוח של ועדה שעוסקת בשוק ההון, ואתה תרצה להוריד ל25- או ל30- או ל20- - אני מניח שתעשה משהו בעניין – ותכניס גם את הענף הזה בפנים.

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו לא יכולים לבנות את המשק על מערכת של החלטות סקטוריאליות חשובות ככל שתהיינה כשאנחנו באים ואומרים שכאן זה יהיה חמישים אחוזים, בהיי-טק זה יהיה אפס, כאן זה יהיה 25 אחוזים וכולי.

אברהם-בייגה שוחט: כל מערכת השיקולים, השקעות במשק וכל הפעילות במשק תתבסס על מערכת בלתי סבירה לחלוטין כל זמן שאין שוויון בעניין הזה.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא נגד הדוח.

אברהם-בייגה שוחט: כשאני אומר שאני רוצה את הפרטים, יכול להיות שיש הרבה מאוד דברים שצריך לעשות.

אברהם-בייגה שוחט: אני נגד זה שהולכים באופן סקטוריאלי ומורידים מס רווחי הון.

אברהם-בייגה שוחט: אני בעד שאם אפשר יורידו לכולם ושזה נעשה במערכת כוללת כאשר אז מטילים על מישהו אחר ואתה יודע בדיוק על מה אני חושב שצריך להטיל את המס ומאיפה לשחרר לפעילות במשק.

אברהם-בייגה שוחט: לכן הסיפור הזה הוא לגמרי לא פשוט.

אברהם-בייגה שוחט: אני מבין שהפטור הוא על פעילות במקרקעין, אבל אם יש חברה שמחזיקה ותמכור מניות שלה, היא לא תיהנה מן העניין.

אברהם-בייגה שוחט: אני אומר לא לעשות דברים רעים ואם עושים, תעשו דברים טובים ותראו לנו במה מדובר כדי שנדע כי אנחנו צריכים לדעת מה זה עושה להכנסות המדינה, באיזה סעיפים ומי הנהנים מהעניין הזה.

אברהם-בייגה שוחט: אני מבין שיש לחץ גם מצד שר האוצר, ואולי בצדק, לגמור מהר את הפרשה הזאת ואני מניח שאפשר לעשות את זה, אבל חבר הכנסת ליצמן, אני מבקש ממך לא לקיים הצבעה מבלי שאנחנו רואים את הדברים האלמנטריים האלה כך שנדע במה מדובר בכל סעיף, מי הנהנה, מה קורה, מה זה עושה.

אברהם-בייגה שוחט: אני אמרתי את דעתי הסקפטית ואמרתי שלדעתי זה יהפוך את מצב הביקושים וישנה את הענף.

אברהם-בייגה שוחט: תאמינו לי שסוף שבוע כמו שהיה הוא פי אלף יותר חמור מכל הוועדות - סלח לי שאני אומר לך את זה – מבחינת הביקושים במדינת ישראל כי אנשים יחשבו מה הם עושים, האם הם כן קונים או לא קונים ואין להם עידוד לקנות.

אברהם-בייגה שוחט: האחידות שבמיסוי היא חשובה.

אברהם-בייגה שוחט: תמיד עשינו מאמצים לנסות לנטרל כל מיני עיוותים.

איתן כבל: נקודת המוצא של הקמת ועדת רבינוביץ הייתה לא בגלל המצב הביטחוני אלא נקודת המוצא הייתה שקיים עיוות בכל הנוגע לנטל המס על משק הבנייה במדינת ישראל.

איתן כבל: הייתי שמח מאוד, ואני כאן מתחבר לבייגה, לראות בטבלאות בפועל מי באמת מרוויח מהמצב הזה.

איתן כבל: לגבי הנושא של פינוי-בינוי.

איתן כבל: אני אומר לכם שאין ספק שיש כאן התקדמות מאוד מאוד גדולה.

איתן כבל: אני טוען שנושא פינוי-בינוי או מחזור קרקע הוא הדבר החשוב ביותר של משק המדינה או של שוק הבנייה במדינת ישראל.

איתן כבל: זה העתיד ולא הרחוק אלא הקרוב.

איתן כבל: אני חושב שעשיתם כאן

איתן כבל: צעד אבל הצעד עדיין צעד קטן מאוד כי המהפכה האמיתית בשוק הבנייה היא לא בהכשרת קרקעות חקלאיות שבקושי יש לנו.

איתן כבל: נכון שיש 95 אחוזים במדינת ישראל, אבל כמה יש בפועל אדמות עליהן אפשר לבנות?

איתן כבל: אני חושב שלא צריך לבנות על כל שטח פנוי וכי העתיד נמצא ברמת-גן, בגבעתיים, במקומות שאין בהם סנטימטר אחד לבנייה אבל מחזור קרקע זה העתיד של אותם מקומות וזו הדרך האמיתית להתמודד עם שכונות מצוקה, כי שם אתה יוצר מצב חדש וזה לא על-ידי צביעה של קיר כזה או אחר אלא על-ידי שינוי דרמטי בשכונה.

איתן כבל: אני אומר לכם שהנושא של פינוי-בינוי והקלות במס הם צעד אחד קטן ויש עוד צורך לעשות הרבה צעדים כדי באמת ליצור את אותה מוטיבציה אצל היזמים וגם אצל הדיירים כדי לעשות את השינוי.

נחום לנגנטל: אני אומר לכם שזו בעיה גדולה מאוד.

נחום לנגנטל: אני לא בעד סחבת אבל על פניו זה נראה לי מצב שבו מביאים נושא כזה רחב שהוא המסחטה הגדולה ביותר שפועלת בקרב המערכת העסקית בישראל.

נחום לנגנטל: צריך להבין שהספסר הגדול הוא מינהל מקרקעי ישראל ואחרי כן לוקחים את כל המיסוי שמוטל על דירה מסכנה ועלובה שם מתגורר האזרח הפשוט שהוא הצרכן הסופי של המהלך הזה ותחשבו כמה הוא משלם על הכל.

נחום לנגנטל: אנחנו כאן מתבלבלים בין הדברים.

נחום לנגנטל: יש כאן כמה משמעויות, ואני מדבר במקרו.

נחום לנגנטל: אם באמת אנחנו חושבים שיש פה מצב שכתוצאה מהורדת המיסוי יהיה פרוספריטי במשק וכתוצאה מזה לא יהיו הפסדים – מצוין.

נחום לנגנטל: אני מקווה מאוד בשביל המשק הישראלי ואני מניח שההצעות האלה יאושרו, כך שאולי בטווח הבינוני או הארוך הדבר הזה כך יהיה.

נחום לנגנטל: קודם כל מוגש תקציב מדינה, כך שנלקח פה איזשהו כסף וחשבו מאיפה יהיו ההכנסות.

נחום לנגנטל: גם אתם אומרים שמדובר ב300- מיליון שקלים, ואם זה כך, מהיכן לוקחים את ה300- מיליון שקלים?

נחום לנגנטל: אם זה כך, בואו נדבר לא בהיבטים של הכנסות המדינה.

נחום לנגנטל: אם לוקחים פה 300 מיליון שקלים, מאיפה זה נלקח?

נחום לנגנטל: בכל רפורמה במהותה כאשר אתה אומר שאתה נותן למישהו הפחתה באיזשהו משהו, נניח בפטור או בהורדת מיסוי מסוימת, אתה נותן יתרון יחסי למישהו אחר שאין לו את הדבר הזה באותו משק.

נחום לנגנטל: זה ההגיון של רפורמה.

נחום לנגנטל: אנחנו צריכים לבדוק עכשיו בפינצטה – ואולי לזה רמז בייגה ואמר איתן כבל – ולראות אם אנחנו עושים צדק בעניין הזה לגבי מי שאנחנו רוצים לפעול כך.

נחום לנגנטל: כשאני קורא את המכתב של שטראוס ואת הטבלה של לשכת עורכי-הדין, אני רואה שלשכת רואי החשבון אומרת שאין סיפק בידם לתת לנו נייר.

נחום לנגנטל: נכון שבוועדה היו חברים רואי חשבון רציניים מאוד אבל נראה לי פה בהילות קצת מוגזמת.

נחום לנגנטל: רואה החשבון רבינוביץ אמר דברים מאוד טובים ובפרקטיקה נתקלתי בדברים לא מעט פעמים עם ויכוחים וויכוחים מעצבנים מאוד עם פקידי האוצר.

נחום לנגנטל: אני חושש ממשהו אחד.

נחום לנגנטל: כשאתה עושה רפורמה כזאת, לא תהיה עוד רפורמה ועוד תיקונים בחודשים או בשנים הקרובות.

נחום לנגנטל: זה אומר שאם כבר עשינו סדר, בואו נסדר את זה.

נחום לנגנטל: למשל, כל אותן עסקאות שנעשות עם מינהל מקרקעי ישראל בהרחבות וכולי, אם אתם עושים את הרפורמה, לא שווה שנדבר איך כל זה נכנס לפרטי פרטים כדי שתהיה סופיות לוויכוחים עם פקידי שומה?

נחום לנגנטל: קח למשל עסקאות קומבינציה.

נחום לנגנטל: אדוני היושב-ראש, אני לא כמי שירי ויצמן, אבל גם אני קצת עסקתי בנושא במשך 15 שנים.

נחום לנגנטל: עסקאות קומבינציה, למשל ההכנסה הזו של בן משפחה שהכנסתם כאן, מה זה אומר?

נחום לנגנטל: זה נשמע לכם כל כך הגיוני?

נחום לנגנטל: עסקאות קומבינציה בדרך כלל נעשות כשלאדם יש נכס וכרגע יש לו ששה ילדים או 18 יורשים כי כבר מדברים על דור שלישי ועכשיו מתחילה להיות עסקת הקומבינציה ויש טרנזקציות כי אתה לא בונה את הבית לפי מספר הילדים.

נחום לנגנטל: זה נשמע לכם הגיוני?

נחום לנגנטל: קח למשל את הנושא של הפגיעה בוותיקים כשמדובר בשלוש שנים כאשר נניח שכתוצאה מזה שמתם קטליזטור אבל זה בדיוק הפוך לחוק מס שבח.

נחום לנגנטל: בחוק מס שבח המקורי – ויש פה אנשים שמתפרנסים מזה - הוספנו אחוז אחד.

נחום לנגנטל: כאן אתה אומר אותו דבר.

נחום לנגנטל: אני שואל אתכם נניח שכתוצאה מזה בא מישהו ואומר שאם זה כך, בוא נעשה את העסקה, אבל לשם העסקה אתה צריך ללכת לעשות תכנון.

נחום לנגנטל: אתם רואים את רשויות התכנון כאשר תוך שלוש שנים כולן מתיישרות כדי לעשות את הדבר הזה?

נחום לנגנטל: מה יאמר הקבלן?

נחום לנגנטל: הוא יאמר שהוא רוצה לדעת במה מדובר, צריך לעשות שינוי תב"ע והאם כבר עשיתם שינוי תב"ע כדי להעביר את הדברים האלה.

נחום לנגנטל: את הנכס ימכרו ללא שינוי תב"ע ולכן מחירו יהיה נמוך מאוד.

נחום לנגנטל: עכשיו נתחיל להתווכח על הפוטנציאל, האם הפוטנציאל הוא פוטנציאל כזה או לא כזה ויאמרו לשמאים שיתחילו לעבוד על הערכת הפוטנציאלים במשק.

נחום לנגנטל: תארו לכם כמה הערכות יהיו פה.

נחום לנגנטל: תהיה פה הערכת הפוטנציאל של מס שבח, הערכת הפוטנציאל של הקבלן, הערכת הפוטנציאל של היורש.

נחום לנגנטל: אם זה כך, מה זה השלוש שנים האלה?

נחום לנגנטל: אין לי פתרון יותר טוב לגבי האחוז שלקחתם בקשר לוותיקים ואני לא יודע אם בהזדמנות זו לא שווה להחיות את מס הרכוש מה שנשמע לי כבר יותר הגיוני.

נחום לנגנטל: אם תכריח אותי להצביע כן או לא בעד החוק, אני אגיש כמה הסתייגויות אבל אני אצביע כי הכיוון הוא כיוון נכון והנושא עושה רושם שהוא נושא טוב.

נחום לנגנטל: יחד עם זאת אני אומר שלעצמנו זה לא רציני.

נחום לנגנטל: אני פונה אליכם, אל תכריחו אותי אלא בואו נקיים דיונים מרתוניים – ועשינו כבר דברים כאלה בוועדה – כדי להתקדם כמה שרק אפשר.

נחום לנגנטל: ברגע שנסיים, נצביע כי הכיוון הרי הוא כיוון נכון וטוב אבל נדע שאנחנו מצביעים על דבר שהוא שלם.

דוידה לחמן-מסר: כאשר פורסם תזכיר הצעת החוק, התקבלו הערות מגופים שונים כי ועדת רבינוביץ היא ועדה ציבורית שרק סביר שכאשר הממשלה נדרשת למסקנות של ועדת רבינוביץ, היא תוכל להעיר לגביהם הערות, אבל לא כן הדבר.

דוידה לחמן-מסר: רואה חשבון רבינוביץ בעמדה אישית ומקצועית הביא את עמדת הוועדה שיש לקבל את המלצות הוועדה, הכל או לא כלום.

יעקב ליצמן: אני אפנה למזכיר הממשלה ואבקש לדעת את מי את מייצגת, או את הממשלה או את האופוזיציה או את הקואליציה או לא משנה את מי.

יעקב ליצמן: לי אין עמדה של קואליציה או אופוזיציה, אבל לא יכול להיות שכתבו לי פתק ובו ביקשו לתת לך את רשות הדיבור, ואין לי בעיה עם זה, אבל אם את מייצגת את עמדת הממשלה, אז עם כל הכבוד יש את עמדת הממשלה שנציבת מס הכנסה אמורה לייצג למרות שיכול להיות שהיא לא מייצגת את הממשלה.

דוידה לחמן-מסר: הנושא איננו פשוט.

דוידה לחמן-מסר: יש הרבה מקרים שמשרדי ממשלה מעירים הערות והממשלה לא מקבלת אותן.

דוידה לחמן-מסר: מדובר כאן ברפורמה רחבה ואנחנו עשינו כמיטב יכולתנו כדי שההצעה הזו תהיה הצעה הכי טובה האפשרית.

שלמה רייזמן: בשנת 1975 העמידה הכנסת או הממשלה ועדה בראשותו של יחזקאל פלומין כאשר אז נכפה העניין של שיעורי מס מופחתים והיו לכך סיבות.

שלמה רייזמן: אם יחזקאל פלומין יסכים לומר כמה מן הסיבות שהיו נכונות אז ונכונות כיום, אני חושב שזה יסבר את האוזן.

שלמה רייזמן: לא יתכן כאשר מדובר בקרקע שמוחזקת במשך דורות והיא לא אדמה שמיועדת לבנייה או שייעודה שונה כך שאפשר להטיל על זה מס רכוש.

שלמה רייזמן: אנחנו החקלאים מאוד מברכים על הקמת הוועדה ועל עידוד ענף הנדל"ן כחלק מעידוד שהמדינה כולה משותקת בשנה הזו.

שלמה רייזמן: לכן אני רוצה להאיר אספקט אחר.

שלמה רייזמן: יושבים אנשים, דור שלישי ורביעי, על קרקע שלא שונה ייעודה ולא תמיד יש לה גם קונים אבל שמים עליהם סד ואומרים להם שאם לא ימכרו תוך שלוש שנים, על כל שנה יוסיפו עוד אחוז אחד בתשלום מס השבח.

שלמה רייזמן: כולנו חיים כאן ויודעים שזה בנוסף למס השבחה, למס המכירה וכולי וזאת כאשר הרשויות המקומיות יורדות לחיינו בעניין הזה.

שלמה רייזמן: אני מדבר לא רק בשם התאחדות האיכרים אלא יושב איתי כאן אפרים שלום, יושב-ראש ועדת המיסוי הבין-מושבית ואנחנו מדברים בשם כולם.

שלמה רייזמן: היום זה מודרני לדרוס את החקלאים בכל חלקי הארץ, ולא רק לדרוס אלא גם למולל עם הרגל, וזה עוד אחד מהדברים שמביאים לכך ומוסיפים עוד חוליה שמקשה על חיינו.

שלמה רייזמן: אני חושב שכאשר יחזקאל פלומין וועדתו קבעו בזמנו את ה12- אחוזים, זה היה נכון.

שלמה רייזמן: אני סבור שאנחנו רוצים לעודד את ענף הנדל"ן, אבל אני סבור שהתוספת הזו לא תוסיף שום דבר לעידוד ענף הנדל"ן אלא להפך, היא תמרר את חיי האנשים שמחזיקים בקרקע דור שלישי ורביעי ולא תביא שום תועלת.

שלמה רייזמן: מאחר שחיינו כחקלאים מרים גם כך, אין שום סיבה להוסיף עוד חוליה שתמרר את חיינו.

שלמה רייזמן: אני מבקש מחברי הכנסת, אני מבקש ממך אדוני יושב-ראש הוועדה וחברי ועדת הכספים, שלא לגעת ב12- אחוזים ולהשאיר את זה כפי שזה.

שלמה רייזמן: אני מבקש שתתייחסו לדבריו של חבר הכנסת נחום לנגנטל ואני מניח שחבר הכנסת וילן יאמר גם הוא כמה דברים בזכות העניין הזה.

שלמה רייזמן: כאמור, אני מבקש להשאיר את הדבר כפי שהוא.

שלמה רייזמן: אני אומר לכם דבר שאני לא אומר אותו אבל כבר היום אנחנו כחקלאים עומדים בנקודות שונות על הברכיים.

שלמה רייזמן: הערה נוספת לתשומת לבכם.

שלמה רייזמן: אילו הוועדה הייתה מתייחסת יותר לענייני מינהל המקרקעין, זה דבר שלא יאומן מה שקורה שם.

שלמה רייזמן: אני לא רוצה להשתמש במלים לא מתאימות בבית הזה, אבל לא יאומן מה שקורה.

שלמה רייזמן: קחו את מה שנעשה על-מנת לעודד את ענף הנדל"ן, קחו את מינהל המקרקעין ותנערו אותו כמו שצריך לנער אותו ותראו איך שחלק גדול מענף הנדל"ן מתעורר לחיים.

שלמה רייזמן: אני חושב שהקבלנים יסכימו איתי.

סם אולפינר: אני אומר לכם שזה בידכם היום לנסות לעשות רפורמה מינימלית במיסוי הנדל"ן.

סם אולפינר: עד היום אנחנו עומדים במכירת דירות, 32 אחוז ממחיר דירה זה מס.

סם אולפינר: זה 17 אחוזים מע"מ, מינימום שלושה אחוזים מס רכישה, עשרה אחוזים מסים מוניציפאליים שמשלמים לעיריות ושמשרד הפנים אומר להן שרק מזה הן יכולות לחיות כי למשרד אין כסף לתת להן.

סם אולפינר: בנוסף לעוד כמה מסים, הגענו ל32- אחוזים, דבר שאין לו אח ורע בעולם.

סם אולפינר: אנחנו לא מאושרים כל כך מהחלטות הוועדה, אבל אנחנו אומרים שזה יהיה ציון דרך ראשון אחרי עשרות שנים כך שמשהו יקרה במדינה.

סם אולפינר: אם כמו שבייגה אומר שנדחה בעוד שבוע-שבועיים, זה יהיה סיפור מכאן עד הודעה חדשה.

סם אולפינר: אני קורא לכם היום להצביע בנושא וללכת צעד אחד קדימה.

סם אולפינר: אני יושב כאן כבר שנים.

סם אולפינר: כשהיה הסיפור עם שרנסקי, האוצר בכה ואמר שהוא יפסיד כסף אבל העובדה היא שהם הרוויחו 120 מיליון שקלים.

סם אולפינר: בחוק יש דברים שלטעמי הם לא מספיקים ואני אומר מה הם ואני מצפה שאחר-כך יעבירו תיקונים.

סם אולפינר: אם היום אתם באים למינהל מקרקעי ישראל ואומרים לו שישווק קרקע, אין לו מה לשווק.

סם אולפינר: כנ"ל למשרד השיכון.

סם אולפינר: אם אתם שואלים כמה דירות נשארו במשק למכירה, אני אומר לכם 10,000.

סם אולפינר: הייתה מכירה בינואר ובפברואר, ולמרות כל האירועים הייתה מכירה גם במרץ.

סם אולפינר: יש מכירה של דירות אבל אני אומר שאין להם היכן לתכנן וזה בגלל הוועדות.

סם אולפינר: לכן אני אומר שקודם כל תאשרו את מסקנות הוועדה, אבל מה שיקרה הוא שאחר-כך יצטרכו לעשות תיקון קטן בפינוי-בינוי.

סם אולפינר: אם אתה בא לערים כמו בת-ים, אין שם מטר מרובע אחד לבנות והכל יהיה רק פינוי-בינוי.

סם אולפינר: גם מה שנעשה, המינימום נעשה, אבל בפינוי-בינוי, אם תרצו להצעיד את המדינה קדימה, תהיו חייבים להצעיד את זה קדימה כדי שבראשון, חולון, בת-ים, תל-אביב וכל האזורים האלה שם נמצאות הרזרבות היחידות של הקרקע, יצטרכו בצורה דרסטית לשנות פינוי-בינוי, ואז בסך הכל המדינה תרוויח והיא תקבל הון תועפות במיסוי.

סם אולפינר: אם דירה מוצעת ב150- אלף דולר, עשרים אחוז מהווים מס רכישה.

סם אולפינר: תעשו חשבון ותראו באיזה סכומים אדירים מדברים ותראו שהמדינה רק מרוויחה מהמכירות.

סם אולפינר: אם יש חוסר מכירות המדינה רק מפסידה.

סם אולפינר: אתם חייבים לעודד את היזמים.

סם אולפינר: זה לא סוד היום.

סם אולפינר: כשהצגתי את הדברים האלה, בהתחלה אמרו שאני חולם בהקיץ, אבל דעו לכם שבתקופה של שלושת החודשים האחרונים – דצמבר, ינואר, פברואר – יצא סכום של למעלה ממיליארד שקלים מהארץ לצורך נדל"ן.

סם אולפינר: חברות הבנייה נוטשות את המדינה וזה לא סוד.

סם אולפינר: ברגע שקבלנים יזמים יטעמו את הדבש בחו"ל, הם לא יחזרו לעוקץ.

סם אולפינר: תעודדו אותם שיישארו כאן כי אנחנו רוצים לבנות כאן.

סם אולפינר: אני אומר לכם שלא יישארו לכם כאן יזמים וקבלנים.

סם אולפינר: בחו"ל מרוויחים, שם נותנים להרוויח, אין ועדות מקומיות כמו שיש כאן, אין ועדות מחוזיות, אין ירוקים וכולי.

סם אולפינר: אתה בא לספרד, נותנים לך לבנות מה שאתה רוצה.

סם אולפינר: בארצות-הברית לא מפריעים לך.

סם אולפינר: אנחנו יודעים שבוועדות התכנון המחוזיות יש 270 אלף דירות שאפשר לאשר אותן.

סם אולפינר: אני מבקש מהוועדה לאמץ את המסקנות ולאשר אותן היום מפני שיש כאן המלצות ששר האוצר התחייב שב7- בנובמבר הן ייכנסו.

סם אולפינר: אני אומר שאי-אפשר יותר להחזיק את האנשים במתח, במיוחד כאשר מדובר בביצוע עסקאות במקרקעין.

יצחק הדר: הערה כללית.

יצחק הדר: אין ספק שבייגה שוחט צודק במאה אחוזים.

יצחק הדר: לא יתכן לעשות חוק לסקטור אחד ולהפלות אותו לעומת סקטורים אחרים כי השוויון בפני החוק ובפני המיסוי הוא תנאי הכרחי.

יצחק הדר: אלא מה, קרה שהצטברו פה עיוותים לאורך תקופה ארוכה כשענף הבנייה סבל הכי הרבה מהעיוותים כי הוא הכי עתיר מיסוי.

יצחק הדר: לכן צריך לראות את המיני רפורמה הזאת, בה מדובר עכשיו, כתחילת דרך שועדת רבינוביץ מספר שתיים חייבת להמשיך אותה לגבי יתר הענפים ואז לדאוג לשוויון המלא.

יצחק הדר: לא יתכן שמס רווחי הון על מקרקעין יהיה 25 אחוזים ועל היי-טק הוא יהיה חמישים אחוזים או 36 אחוזים.

יצחק הדר: למרות כל זה אני אומר שצריך לעשות את הצעד הראשון היום ויפה שעשו זאת בתחום המקרקעין.

יצחק הדר: בכל אופן, ענף הנדל"ן כענף בתוך המשק הממותן הוא ענף מרכזי מאוד ואני חושב שהוא יניע את גלגלי המשק.

יצחק הדר: מבחינה פרטנית יש בתוך ההצעה פה ושם שגיאות והשמטות.

יצחק הדר: למשל, בסעיף 13 קבעו שיוכר ניכוי לצורך סעיף 39 לחוק מס שבח, שזה הסעיף הוותיק, אבל שכחו את סעיף 39(א) שהוסיפו.

יצחק הדר: לכן זה חייב להיות מתוקן כי אחרי כן בחקיקה אורך שבע שנים לתקן את זה.

יצחק הדר: לכן זה חייב פרטנית להיות מתוקן.

יצחק הדר: אם כבר מבצעים את המלצות ועדת רבינוביץ, לדעתנו כועדת המסים של לשכת עורכי-הדין צריך לבצע את כל ההמלצות שנמצאות בדוח פרט לתיקונים הכרחיים.

יצחק הדר: כשלקחנו את הצעת החוק ועברנו סעיף סעיף – למרות שלא הספקנו לעבור על כל הסעיפים אבל בשונה מלשכת רואי החשבון היינו חרוצים והנחנו נייר פרטני – הרי שיש סטיות ויש המלצות ועדה שהן לא מוסברות כאשר קיימות כל מיני החמרות.

יצחק הדר: אם באים לתת הקלות, ולא מדובר בטעות קונספטואלית אלא מכניסים מקלות בגלגלים, אנחנו בדעה שלא צריך להכניס את המקלות בגלגלים.

2646: יאיר רבינוביץ טען שרוצים להעלות ל25- אחוזים בהדרגה כדי לעודד מכירה תוך שלוש שנים.

2646: אני רוצה לומר לאדוני היושב-ראש שקרקע במשק חקלאי לא ניתנת למכירה מהיום למחר וגם משק חקלאי לא ניתן לפיצול כי מדובר בנחלה.

2646: אני לא יכול למכור ארבעה דונמים כשיבוא יזם וירצה לבנות שני בתים כי הוא צריך לקנות את כל הנחלה שלי או שאני לא יכול למכור לו.

2646: עד 1976 היה לנו פטור, אבל מ1977- הועלה המס ל12- אחוזים.

2646: לא יתכן שנשלם עכשיו 25 אחוזים כאשר במקום לעודד אותנו, מחמירים איתנו.

2646: אני חושב שאין הצדקה ואין מקום להעלאת הסעיף הזה אלא צריך להשאיר אותו על כנו כפי שהיה ולא לגעת בו.

2646: אני חושב שחקלאי, אם הוא יוכל למכור – ויש רבים שיוצאים מהחקלאות, אבל לצערי הרב הם לא יכולים לממש את הנכסים – הוא ימכור.

2646: באזור שלי עומדים עשרות משקים למכירה, אבל אין מי שיקנה אותם.

2646: במשבר שקיים בחקלאות, לא כולם יכולים לעסוק בחקלאות ואנחנו מבקשים לא להכביד עליהם אלא לאפשר להם להתפנות בצורה מכובדת.

2543: כל מי שסבור שכתוצאה מיישום ההמלצות אוצר המדינה יפסיד, לא היה ולא נברא.

2543: מי שמסתובב עכשיו במשרדי מס שבח, רואה איזה שממה, איך אחד בוהה בכיכר והשני בוהה בחלון.

2543: אני אומר שאין הפסד ולא יהיה הפסד בעניין הזה אם אכן נעשה את זה כמו שצריך, בנפש חפצה וביד נדיבה.

2543: אם לעשות, לעשות עד הסוף ולא ביד אחת לתת וביד שנייה לקחת.

2543: יש לנו בעיה קונסטיטוציונית חשובה מאוד.

2543: שר האוצר לטוב ולרע נתן התחייבות מרצונו הטוב המלצות הוועדה תאומצנה בתוקף רטרואקטיבי מ7- בנובמבר 2001.

2543: הכניסו בדלת האחורית חבות במס על שינוי ייעוד במקרקעין.

2543: עד היום הזה לא היה מוטל מס רכישה על שינוי ייעוד אבל הכניסו את זה.

2543: למה?

2543: יש סעיף אחד אתו יש לי בעיה כי אני בעד אימוץ הכל כפי שהוא ככתבו וכלשונו כמקשה אחת.

2543: יש לי בעיה אחת כי אני אביו מולידו של הסעיף של 12-24, אותו סעיף של הגבלות מס, שהוא אותו סעיף ששלמה רייזמן דיבר עליו.

אבשלום וילן: יש כאן שני דברים שבעיני הם מאוד מוזרים.

אבשלום וילן: מה פתאום נכנס הסעיף עם הקרקעות הפרטיות של החקלאים כאשר אנחנו מכירים את כל ההיסטוריה?

אבשלום וילן: נראה לי שמישהו כאן – ואני לא רוצה לחשוד בכשרים – מנצל אפשרות לחסל חשבונות היסטוריים.

אבשלום וילן: אני חוזר ואומר שצריך להוציא מכאן את הסעיף הזה לגבי הקרקעות הפרטיות של החקלאים כי הוא לא שייך לעניין.

מוסי רז: אני חושב שזו הדוגמה הכי בולטת שמראה איך כל החוק הזה נראה.

מוסי רז: אני שואל שאלה פשוטה.

מוסי רז: מביאים כאן הצעת חוק והוא מאוד מזכיר את מבצע שרנסקי.

מוסי רז: אני מבין את הרצון של הקבלנים למכור כמה שיותר דירות וגם למשק יש אינטרס שימכרו כמה שיותר דירות, אבל לא בכל מחיר, לא במחיר שילכו שני שרים מכובדים ככל שיהיו, ישרים ככל שיהיו, והם יקבעו 16 ישובים שמקבלים הטבות ו400- ישובים שלא מקבלים הטבות כי כך נראה להם, כי אלה הישובים שהם רוצים לעזור להם, והם עושים זאת בלי שום קריטריון הגיוני, בלי שום מבחן סוציו-אקונומי, בלי שום שאלה של פריפריה ומרכז.

מוסי רז: למה?

מוסי רז: כי זה נראה להם.

מוסי רז: אולי יש להם שם חברי מרכז.

מוסי רז: זה לא בא בחשבון, גם אם המדינה תמכור יותר דירות, גם אם ההכנסות של המדינה ממסים יעלו.

מוסי רז: כאן בעצם באים ויוצרים עיוותים שאין צורך ליצור אותם.

מוסי רז: נאמר פה קודם שזה יהיה צעד אחד קדימה ובעקבות הענף הזה ילכו שאר ענפי המשק, אבל מי הבטיח לי את זה?

מוסי רז: אם יביאו תיקונים של עיוותים בכל ענפי המשק וענף הנדל"ן בכללותם, בסדר גמור, אבל מי הבטיח לי שהעיוות הזה שיוצרים עכשיו בענף הנדל"ן יתוקן בעתיד?

מוסי רז: ומתי יהיה העתיד הזה, מחר, עוד שנה, עוד עשר שנים?

מוסי רז: מי הבטיח לי דבר כזה?

מוסי רז: שואל בייגה ברמה מסוימת של צדק מי ייהנה מה300- מיליון שקלים אלה אבל לא צריך להיות מומחה כדי לדעת מי ייהנה.

מוסי רז: לא צריך להיות מומחה גדול כדי לדעת שאם אתה מוריד את מס שבח ל25- אחוזים, אתה יודע טוב מאוד מי ירוויח מזה, איזה עשירונים ירוויחו מזה בעוד שהעשירון התחתון לא ירוויח מזה כלום וגם לא העשירון החמישי והשישי.

מוסי רז: אתה יודע את זה בדיוק כמוני ולא צריך להיות מומחה כדי לדעת את הדברים האלה.

מוסי רז: כמעט כל ההטבות כאן – קראתי, גם העשירון התחתון ירוויח משהו ממס רכישה – ילכו לעשירון העליון ולעשירון השני ושאף אחד לא ישלה את עצמו ושאף אחד לא ינסה להסביר את הדברים אחרת.

מוסי רז: גם מי שקונה דירה, כשהוא מגיע למדרגת מס של אחוז אחד, גם הוא משלם מס.

מוסי רז: יש פה פרק חשוב מאוד על פינוי-בינוי, אבל גם כאן לא נראה לי שישבו עם האנשים שאותם מפנים שהם אלה שמשלמים מחיר למרות שגם יכולים להרוויח.

מוסי רז: הוועדה נראית לי ועדה של עשירון אחד וגם אם אני היחיד שאצביע נגד, אני אצביע נגד.

יאיר רבינוביץ: אני רוצה להסב את תשומת הלב שהעלויות בנויות על הפעילות בשנת 2001.

יאיר רבינוביץ: ברור שבשנת 2002, לפי התחזית, העלויות כאן מופרזות מאוד.

יאיר רבינוביץ: חוץ מזה, המרצת פעילות, מקובל בעולם ששליש מהווה המרצת פעילות בעקבות הפחתת מסים.

יאיר רבינוביץ: היות שמדובר בענף נדל"ן שהוא עתיר מס והיות שמדובר בחלק מהסעיפים בהוראות שעה, הנחנו שיהיה סדר גודל של חמישים אחוזים החזר מס.

מאיר מזרחי: אנחנו מציעים דבר חשוב.

מאיר מזרחי: החלטת מסים צריכה להיות עקרונית ולא להתייחס לפרטים.

מאיר מזרחי: צריכה להיות חלוקה יחסית ופשטות בפעילה.

מאיר מזרחי: אנחנו מציעים שבאותם מקרים שיש עיוותים תהיה סמכות לנציבת מס הכנסה או לסגן הנציב למיסוי מקרקעין שעל שניהם אנחנו סומכים.

מאיר מזרחי: אנחנו מציעים שבמקרים מיוחדים בהם יש עיוותים, הנציבה תחליט בקשר אליהם וייתנו אפשרות לאדם לומר כמה באמת הוא הרוויח אחרי שנכנסה הרפורמה לתוקף.

מאיר מזרחי: אני מדבר על מקרים מיוחדים ולא באופן גורף.

מאיר מזרחי: בנוסף לכך יש כל מיני עיוותים שלא לקחו אותם בחשבון וכאן לא צריך לתקן את החוק אלא מבחינתי מספיק שנציבת מס הכנסה תאשר לנו לפרוטוקול שזה בסדר מבחינתה.

מאיר מזרחי: למשל בנושא זכויות בנייה.

מאיר מזרחי: היום כל רשות מקומית סוחרת בנושא הזה, מעבירה זכויות בנייה וכולי.

מאיר מזרחי: אנחנו רוצים לדעת שהנושא הזה של זכויות בנייה בא בגדר התיקון.

מאיר מזרחי: אם מאשרים לנו את זה, זה בסדר כי ברשויות כרגע מתחיל להיווצר שוק של זכויות בנייה ואנחנו רוצים לדעת שמבחינת שלטונות המס זכויות בנייה זה לא רווח הון בו חייבים חמישים אחוזים.

מאיר מזרחי: ישיבה שמחזיקה היום נדל"ן ומוכרת אותו, מקבלת פטור מלא ממס אבל אם זו ישיבה שהבניין שהיא יושבת בו – ואני לא מדבר רק על ישיבות אלא יש בעיות כאלה יום יומיות במוסדות כמו יד ושם וגופים אחרים – והיא מוכרת אותו, היא פטורה ממס.

מאיר מזרחי: לא כך אם יד ושם בשל כל מיני דברים היסטוריים לא מחזיק בבניין אלא מחזיק במניות של חברה שכל מה שיש לחברה זה הבניין.

בועז: כפי שידוע מינהל מקרקעי ישראל מחזיק במקרקעי המדינה ומבצע עסקאות בהיקף של חמישה מיליארד שקלים בשנה.

בועז: מס שבח גובה כשלושה מיליארד שקלים בשנה.

בועז: אנחנו מבקשים מחברי הוועדה שייתנו פתרון מיסוי לעיוותי המס שיש היום, עיוותים שיוצרים אין סוף חוסר ודאות, מעכבים מכירות ומימוש מקרקעין ומעכבים ביצוע עסקאות על קרקעות מועצת מקרקעי ישראל.

בועז: לדוגמה, החלטה 727 שהיא ההחלטה העיקרית שעוסקת בשינוי ייעוד מקרקעין, עמדת השלטונות לפיה הייתה לי קרקע חקלאית ואני משנה את ייעודה, לפני שאני משנה את ייעודה עושים לי עסקה רעיונית.

בועז: מכרתי את הקרקע החקלאית וקיבלתי בתמורה קרקע עם זכויות בנייה וזה עוד לפני שמכרתי ליזם.

בועז: על זה רוצים מיד מס שבח, מס רכישה ומס מכירה.

בועז: אחרי שאני מוכר את הקרקע ליזם בעסקה אחת, שוב אני צריך לשלם מס שבח, מס מכירה ומס רכישה.

בועז: העסקה הזו של החלפת מקרקעין, אם היא קיימת לפי גישת שלטונות המיסוי ואולי בעקבות פסיקתו של כבוד השופט אנגלהרד היא קיימת אבל זו פרשנות כי הוא דיבר על החלטה 533, העסקה הזו לא בוצעה באיזה תכנון מס עלום אלא היא נכפתה על-ידי החלטות מועצת מקרקעי ישראל שהן כהחלטת ממשלה.

בועז: שני שרים, שר התשתיות ושר האוצר, חתומים על כל החלטה.

בועז: על כן ניסחנו כאן סעיף שכל החלפת מקרקעין שנכפית ודרך לשינוי ייעוד של קרקע חקלאית על-פי החלטות מועצת מנהלי ישראל תהיה פטורה מכל מיסוי.

בועז: לזה לא התייחסו למרות שזה נושא משמעותי.

בועז: אנחנו ציפינו שנושא החלפת קרקעות חקלאיות יכנס גם הוא לדוח ועדת רבינוביץ אבל הוא לא נכנס לדוח ועדת רבינוביץ אלא הוא נכנס להצעת החוק בעקבות הסתייגות של שר החקלאות.

בועז: כמובן שאף אחד לא בא להתייעץ עם בעלי העניין שיש להם קרקע חקלאית ואנחנו רואים שצריך להחזיק ולעבד את הקרקע בחקלאות במשך עשר שנים.

בועז: אתה יכול לעבד קרקע עשר שנים?

בועז: אין שנת שמיטה?

בועז: אין אסונות טבע?

בועז: יש פה מגבלה דרקונית כי לא יאשרו לך אם אתה לא משתמש במשך עשר שנים בקרקע לחקלאות.

בועז: כולנו יודעים שהעיבוד החקלאי כפוף למגבלות טבע, מזג אוויר, קיצוץ במכסות מים שעולה בוועדה מדי פעם במסגרת נושא המים, והנושא הזה לא נכנס כאן.

בועז: לכן אנחנו מתנגדים לסייג הדרקוני הזה שאומר שעשר שנים רצופות הקרקע תפיק הכנסה מחקלאות.

בועז: אני לא נכנס לפרשנויות, אבל זה נוסח בלי להתייעץ.

בועז: כאמור, זה סעיף בלתי אפשרי ודרקוני.

בועז: אני מפנה את תשומת לב חברי הוועדה לכך שמס המכירה לא בוטל אלא לגבי מקרקעין שנרכשו אחרי ה7- בנובמבר.

בועז: מס המכירה הוא מס מעוות והוא מקשה במיוחד על המגזר אותו אני מייצג, כך שעל-ידי מימוש מקרקעין מנסה לשקם את עצמו.

בועז: המס הוא מעוות שמוטב היה לולא בא לעולם.

בועז: שימו לב, מס המכירה מבוטל רק מה7- בנובמבר ומול זה עומד הדבר הנכון ביותר, ואמרו פה חברים, והוא לעודד מיידית ענף הנדל"ן - שהוא עתיר מס רכוש – על קרקע זמינה.

בועז: ציינתי שמס המכירה לא בוטל אבל מיד הוספתי שאם רוצים לעודד ענף נדל"ן, הפעולה המיידית הכספית הברורה היא להטיל מס רכוש על קרקע זמינה ופנויה וכך אפשר יהיה לעודד את ענף הבנייה.

ירמיהו: בשם לשכת השמאים אני רוצה להתייחס לנקודה אחת, לסעיף אחד וזה סעיף 15.

ירמיהו: הצלחתי לדבר על זה עם יאיר.

ירמיהו: הסעיף הזה מהווה תרתי דסתרי למוטו הכללי של החוק.

ירמיהו: אם החוק רוצה, ואני בטוח שהוא רוצה וזו כוונתו, להניע את העגלה הזאת, הנה בא סעיף 15 שהוא הסעיף של קביעה ליניארית של מס השבח.

ירמיהו: אני יודע שהיו חילוקי דעות בוועדה, ואני מכבד את חילוקי הדעות, אבל אני מבקש, בואו תעשו על זה עוד פעם חשיבה.

ירמיהו: בשם הנוחות ובשם הקלות לא צריך להקריב את הדבר העיקרי לכבודו קמה הוועדה.

ירמיהו: הרי זו מוטיבציה לא למכור קרקע, לא למכור מקרקעין אלא להחזיק אותם כדי לצבור שנות רווח ממס השבח.

ירמיהו: זה שיהיה לעוד כמה שמאים תעסוקה, זה בשולי השוליים ולא צריך להזכיר את זה כי זה לא רציני.

ירמיהו: יש דיווחים, יש עיסוקים, יש הכל, אבל אנחנו מחטיאים את המטרה העיקרית שלכבודה הוקמה הוועדה ועושים זאת בסעיף 15(1).

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: הישיבה נעולה.