ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 383, 2002-03-04 10:00

יעקב ליצמן: בוקר טוב לכולם.

יעקב ליצמן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

יעקב ליצמן: הסעיף הראשון הוא צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 72), התשס"ב-2001.

ישעיהו בן יהונתן: לפני שנה עשינו רפורמה בכל המסים על חקלאות.

ישעיהו בן יהונתן: המיסוי על חקלאות היה מאוד מסובך.

ישעיהו בן יהונתן: הוא היה בנוי ממרכיבים של מס קצוב ולפי ערך ולפי מחירים שונים.

ישעיהו בן יהונתן: ממחיר מסוים ומעלה נטל המס יורד כי פחות צריך להגן על הייצור המקומי.

ישעיהו בן יהונתן: בקטע הזה זה גם היה מסובך לביצוע וזה גם נתן פתח להשתמטות מהמס בקומבינציות שהוא יצר לגבי היבואנים.

ישעיהו בן יהונתן: אנחנו שינינו את כל השיטה והפכנו את כל המסים על פירות וירקות למס קצוב בלבד בקילו.

ישעיהו בן יהונתן: עשינו את ההסדר כי היות והמס הוא מס קצוב בסכומים ולא באחוזים ובשעה שנוצר פיחות באחוזים זה היה צריך לעלות, אבל היות וזה מס קצוב הוא לא עולה.

ישעיהו בן יהונתן: אנחנו הצמדנו את כל המוצרים האלה לפי שינוי שער הדולר בתחילת כל שנה.

ישעיהו בן יהונתן: ישנם ארבעה מוצרים שמשום מה לא נכנסו לאותה שיטה של הצמדה.

ישעיהו בן יהונתן: מה שאנחנו עשינו הוא שאנחנו הכנסנו את אותם מוצרים לרשימה האוטומטית וזאת במקום לבוא ולשנות כל שנה עם צו.

ישעיהו בן יהונתן: זאת אומרת, אותם מוצרים יעודכנו אוטומטית לפי הדולר.

אמנון כהן: למה לפי הדולר?

ישעיהו בן יהונתן: משום שהיבוא הוא בדולרים.

ויצמן שירי: אבל החלק היחסי של היבוא בדולרים מול המוצר הכללי הוא קטן.

ישעיהו בן יהונתן: בתחילת הישיבה אני אמרתי כי אנחנו עברנו משיטת מס מאוד מורכבת למסים קצובים.

ישעיהו בן יהונתן: כלומר, X שקלים לקילוגרם.

ויצמן שירי: היום רוב היבוא של מדינת ישראל הוא עדיין לא בדולרים, עם כל זה שאנחנו מייבאים מאמריקה.

ויצמן שירי: רוב היבוא של מדינת ישראל הוא במטבע אירופאי.

ויצמן שירי: עכשיו זה היורו לצורך העניין.

יעקב ליצמן: ישעיהו, תסביר לנו מה הכריח אותך להביא את הנושא הזה בפנינו?

ישעיהו בן יהונתן: זה דבר טכני שאני עושה אותו בין כה וכה באופן ידני.

ישעיהו בן יהונתן: אני רוצה לחסוך את הבאת העניין בפניכם כל שנה.

יעקב ליצמן: הדולר מפריע לאנשים פה.

יעקב ליצמן: מה היה עד עכשיו?

ויצמן שירי: אני יודע שהדולר הוא בערך כארבעים אחוזים מהיבוא הישראלי.

יעקב ליצמן: ומה יהיה אם הדולר ירד?

ישעיהו בן יהונתן: אז גם זה ירד.

ויצמן שירי: השנה, עם כל המצב הכלכלי הקשה בעולם, יש יחסית צמיחה בארצות הברית ושער הדולר מתחזק.

ויצמן שירי: לעומת זאת, היורו ירד יחסית מאז שהוא הפך להיות המטבע מאוחד בכשני אחוזים בערך.

ישעיהו בן יהונתן: אין מה לעשות, אנחנו צריכים לקבוע שיטה.

ישעיהו בן יהונתן: איך אני אקבע את השיטה?

ויצמן שירי: יש סל מטבעות ואם למשל היבוא מארצות הברית הוא ארבעים אחוז בדולרים ושאר המטבעות זה ששים אחוז, אז אתה לוקח את הארבעים אחוז ואתה לוקח את הששים אחוז ואתה עושה את הקלקולציה של הדבר הזה וזה צמוד לסל המטבעות.

סמדר אלחנני: יש הגדרה של סל והיא בדיוק מה שאתה אמרת.

יעקב ליצמן: מה היה עד עכשיו?

ישעיהו בן יהונתן: עד עכשיו בתחילת כל שנה הייתי בא ומעלה את המס בהתאם לדולר.

ישעיהו בן יהונתן: רוב המוצרים בין כה וכה צמודים, אני רק מוסיף עוד כמה מוצרים לרשימה שלא היו ברשימה.

ישעיהו בן יהונתן: זה בסך הכל פישוט העבודה.

ישעיהו בן יהונתן: זה דבר מאוד טכני.

ויצמן שירי: למה שלא תקבל את ההצעה שלי?

ויצמן שירי: למה צריך להעניש מישהו שמייבא מאירופה לא בדולרים ולהצמיד אותו למס שמשלמים באמריקה במטבע אמריקאי.

ויצמן שירי: ישעיהו בן יהונתן:

ויצמן שירי: אולי כרגע זה שולי, אבל יכול להיות שמחר המטבע האירופאי ייכנס למשבר עוד יותר גדול.

ויצמן שירי: אם אנחנו יודעים שארבעים אחוז מהיבוא היום במדינת ישראל הוא בדולרים וששים אחוז בשאר המטבעות, למה לא לקחת את ארבעת המטבעות המובילים או את הסל ולומר שהחלק היחסי בעניין זה הוא ארבעים אחוז הדולר וששים אחוז שאר המטבע, והתוצאה היא הקלקולציה של הדבר הזה.

ויצמן שירי: מה אתה עושה?

ויצמן שירי: דרך הדבר הזה אתה מצמיד את המטבעות האירופאים לדולר.

ויצמן שירי: איזה מין דבר זה?

ויצמן שירי: אפילו האירופאים לא עושים כזה דבר.

ויצמן שירי: אתה אומר, לא משנה מה יהיה באירופה, הם צריכים לשלם לפי מה שקורה באמריקה.

בועז סופר: הפרקטיקה היום צמודה לדולר.

ויצמן שירי: לא נכון, תלוי מאיזה מדינה מייבאים.

בועז סופר: כך אנחנו נוהגים.

בועז סופר: גם מחירי היבוא היום נקובים בדולרים.

בועז סופר: ההצעה שלך היא לא הצעה לא סבירה.

בועז סופר: אפשר לעשות דיון בנושא הזה של המעבר מההצמדה לדולר.

בועז סופר: ישעיהו בן יהונתן אמר שאנחנו עכשיו מדברים על ארבעה מוצרים בלבד מתוך כלל הפירות והירקות שנשמטו.

בועז סופר: זה נשמט טכנית.

ויצמן שירי: אני לא מבין את ההתעקשות.

ויצמן שירי: הם פשוט לא רוצים לעשות חשבונות.

ישעיהו בן יהונתן: זו לא התעקשות.

ישעיהו בן יהונתן: חבר הכנסת ויצמן שירי, אתה נוסע באוטוסטרדה.

ישעיהו בן יהונתן: כל המערכת בנויה על דולר.

ישעיהו בן יהונתן: יש לי ארבעה מוצרים שנשמטו מהפעם הקודמת ואני רוצה להכניס אותם.

ויצמן שירי: אני אומר לך שבפעם הקודמת עשו טעות.

ויצמן שירי: אני לא הייתי כאן, אם אני הייתי כאן היינו עולים על הדבר הזה.

ישעיהו בן יהונתן: תן לבדוק את האפשרות הזו.

ישעיהו בן יהונתן: אנחנו עכשיו פותרים בעיה טכנית קטנה.

ויצמן שירי: זה לא בעיה טכנית.

ויצמן שירי: אני לא מקבל את זה.

ויצמן שירי: התפקיד שלנו זה לשמור על הציבור, בסופו של דבר.

ויצמן שירי: יש באירופה מדינות כמו צ'כיה שמחר יהיו חלק מהשוק האירופאי.

ויצמן שירי: יכול להיות שהייצור שם יהיה הרבה יותר זול ביורו, לצורך העניין.

ויצמן שירי: מה הם אומרים?

ויצמן שירי: בואו נצמיד את זה לדולר.

ויצמן שירי: אני אומר כך, בואו נעשה קלקולציה של יחס בין הדולר לבין המטבעות האירופאים.

ויצמן שירי: אני רוצה שהמצב האמיתי ישתקף.

ויצמן שירי: זאת אומרת, אם אתה מייבא ארבעים אחוז מארצות הברית וששים אחוז אתה מייבא בשאר המטבעות, אז שהחלק היחסי בעלויות יהיה ארבעים אחוזים.

בועז סופר: לא מדויק.

בועז סופר: גם יבוא מסין מגיע בדולרים, גם יבוא מדרום קוריאה מגיע בדולרים.

בועז סופר: זה לא ויכוח עקרוני.

בועז סופר: אנחנו הצענו כאן הצעה ואתה אומר תבדקו את כל המכלול ואני אומר שזה סביר.

ישעיהו בן יהונתן: חבר הכנסת ויצמן שירי, אני לא מבטל את דבריך.

ישעיהו בן יהונתן: אנחנו נבחן את העניין הזה ונראה את ההשלכות שלו.

ויצמן שירי: האם אתה מתחייב שזה יהיה לפעם הבאה?

ישעיהו בן יהונתן: בפעם הבאה אני בא אליך עם תשובה.

ויצמן שירי: אני בעד זה שבעניין הזה הקלקולציה תהיה נכונה בשנה של משבר.

ויצמן שירי: התפיסה באופן כללי צריכה להיות שכמדינה אסור לנו להיות תלויים במטבע אחד בלבד, נקודה.

ויצמן שירי: העולם משתנה, אתה ראית את זה ואתה יודע את זה.

ויצמן שירי: האם זה לא נוגד הסכמי סחר חופשי שיש לנו ?

ישעיהו בן יהונתן: הסכמי הסחר לא קשורים לחקלאות.

שגית אפיק: מר בן יהונתן, את תיקון מספר 2 אתה מביא לנו רק לעניין רכז עגבניות.

ישעיהו בן יהונתן: רק רכז עגבניות.

יעקב ליצמן: מה הבלגאן עם התירס?

יעקב ליצמן: למה יש צעקות בנושא הזה?

בועז סופר: המכס, האוצר, משרד התמ"ס ומשרד החקלאות נכנסו היום לצוות בדיקה.

יעקב ליצמן: אז למה צריך לדון על זה?

ישעיהו בן יהונתן: לא, זה לא נושא לדיון היום.

ישעיהו בן יהונתן: אני בא לכאן רק לרכז.

ישעיהו בן יהונתן: מכל מקום, אני מבקש מכם לאשר את הבקשה שלנו לעניין תיקון מס' 72.

יעקב ליצמן: אתה מבקש שנאשר את התיקון כדי שלא תצטרך לבוא כל שנה ושהכל יהיה צמוד לדולר.

ישעיהו בן יהונתן: נכון.

ישעיהו בן יהונתן: הרעיון של חבר הכנסת ויצמן שירי מחייב רביזיה בכל תעריף המכס ונשקול את העניין.

יעקב ליצמן: אם זה כל שנה לפי הדולר אז אין סיבה להתנגד לזה.

ויצמן שירי: אני לא מתנגד.

ויצמן שירי: אני מדבר על זה שכרגע צריך להסתכל בתפיסה יותר רוחבית.

יעקב ליצמן: טמיר מעיר לי שמר ישעיהו בן יהונתן צריך להבהיר שאנחנו מדברים אך ורק על הרכז, וזאת מכיוון שבצו כתובים הרבה דברים.

ישעיהו בן יהונתן: רק רכז עגבניות.

ישעיהו בן יהונתן: אני רוצה לדבר עכשיו על הרכז.

ישעיהו בן יהונתן: בגלל שנת השמיטה ישנו מחסור של מוצרי ירקות ופירות.

ישעיהו בן יהונתן: אנשים דתיים לא אוכלים מייצור מקומי מוצרי ירקות ופירות מיצור מקומי בגלל שנת השמיטה.

ישעיהו בן יהונתן: אנחנו נתנו כמויות מוגבלות ביבוא במס יותר נמוך כדי לא לפגוע באותה קבוצה של אוכלוסייה וכדי שהיא תוכל לקנות את המוצרים האלו שמיובאים מחוץ לארץ במחירים סבירים.

ישעיהו בן יהונתן: שנת השמיטה הסתיימה והיות ואנחנו מדברים על רכז עגבניות שעשוי מעגבניות שגידלו אותם בשנה שעברה, יש עם זה בעיה.

ישעיהו בן יהונתן: אי לכך, נתנו את הפטור עד ה-31 במרץ.

ישעיהו בן יהונתן: זו אותה תקופה שעדיין משתמשים בעגבניות מגידולים של שנה קודמת.

ישעיהו בן יהונתן: לאחר ה-31 במרץ בטלה כל ההפחתה הזו.

ישעיהו בן יהונתן: כיצד אנחנו קובעים את שיעור המס על יבוא של מצרכי שמיטה?

ישעיהו בן יהונתן: לקחנו את המחיר המקומי ואת המחיר של היבוא.

ישעיהו בן יהונתן: המחיר של היבוא הוא זול יותר.

ישעיהו בן יהונתן: כדי לא לפגוע ביצור המקומי, שמתי כמס את ההפרש בין מחיר היבוא והיצוא המקומי, וכאילו אני שומר על אותה רמה.

ישעיהו בן יהונתן: זה מה שעשינו וכך הגענו למס של ששים אגורות לקילו.

ישעיהו בן יהונתן: האמת היא שלדעתי ששים אגורות לקילו זה אפילו קצת נמוך, אבל עיגלנו.

ישעיהו בן יהונתן: צריך היה להעלות אותו עכשיו.

ישעיהו בן יהונתן: היו טענות מצד היצרן המקומי שהקצוב שקבענו הוא גבוה מידיי ובמחשבה שנייה - -

ויצמן שירי: האם יש מונופול על העניין הזה?

ויצמן שירי: נניח שהוא מוכר בשנה מאה מיליון קילו, אנחנו נותנים לו עכשיו ששים מיליון שקלים.

בועז סופר: מדובר בסך הכל על אלף טון.

בועז סופר: אלף טון במכס מופחת.

בועז סופר: היצרן מתוך האלף טון כבר ייבא בערך 650.

בועז סופר: נשאר לו עוד 350, כאשר כל הצו הוא בסך הכל עד סוף חודש מרץ.

ישעיהו בן יהונתן: חבל על הויכוח.

ישעיהו בן יהונתן: אני מבקש לאשר לנו חצי שקל במקום ששים אגורות.

ישעיהו בן יהונתן: זה בטל בששים וכולם מרוצים.

ישעיהו בן יהונתן: אני צריך להביא צו מתוקן של חצי שקל, כי ההחלטה כאן היא לא קובעת.

ישעיהו בן יהונתן: אני אביא את הצו הכי מהר שיכול להיות על חצי שקל.

יעקב ליצמן: ומה יהיה בינתיים?

ישעיהו בן יהונתן: בינתיים זה ששים אגורות.

שגית אפיק: אם אתם מאשרים בינתיים זה ששים אגורות.

ישעיהו בן יהונתן: אם אתם לא תחליטו המס יהיה יותר גבוה, חבל.

יעקב ליצמן: את זה אני לא רוצה.

ויצמן שירי: חבר הכנסת ליצמן, האם לא כדאי להתייחס לנייר של "אוסם" לפני שאנחנו 0

ויצמן שירי: מחליטים?

ויצמן שירי: האם זה מכסה אותם?

ישעיהו בן יהונתן: אני אמרתי שאנחנו התפשרנו בגלל "אוסם" וירדנו לחצי שקל.

ישעיהו בן יהונתן: אני אגיע למשרד ואני מייד אדאג לתיקון צו.

ישעיהו בן יהונתן: אני לא צריך לבוא לכאן יותר.

שגית אפיק: אתה לא צריך לבוא לכאן, אבל אתה צריך להביא לי צו מתוקן.

ויצמן שירי: אני מנסה לחשוב מהי מידת הפגיעה שיכולה להיות על התעשייה המקומית?

יעקב ליצמן: שום דבר, זה לכמה ימים.

ויצמן שירי: כמה עולה קילו?

ישעיהו בן יהונתן: על קילו זה עשר אגורות.

יעקב ליצמן: אנחנו לא דנו בתירס ולכן אין שום בעיה עם זה אפילו.

יעקב ליצמן: רבותיי, מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 72), התשס"ב-2001, זה בנושא ההצמדה לדולר כל שנה.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: עכשיו אני מצביע על צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון-הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשס"ב-2002, המדבר על רכז העגבניות.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר פה אחד.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לצו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 78), התשס"ב-2001.

סמדר אלחנני: אני עברתי על המסמך ואתם כותבים את הסיווג בריסל מבלי לכתוב מה זה.

סמדר אלחנני: לפחות תוסיפו במילה אחת למה אתם מתכוונים.

ישעיהו בן יהונתן: שם המוצר.

סמדר אלחנני: אי אפשר להבין אף מילה.

ישעיהו בן יהונתן: את צודקת.

ישעיהו בן יהונתן: לנו זה מובן, אנחנו מדברים בשפה מקצועית.

ישעיהו בן יהונתן: בפעם הבאה כשאני כותב 70-12 אני אכתוב בסוגריים זה צבעי שמן.

ישעיהו בן יהונתן: אני אתקן את זה לפעם הבאה.

ישעיהו בן יהונתן: כידוע לכם, תעריף המכס הוא בינלאומי.

ישעיהו בן יהונתן: כלומר, הפרטים והמספרים שנקבעים לגבי כל מוצר הם בהסכם ובאמנה בינלאומית.

ישעיהו בן יהונתן: זה לא דברים שמדינת ישראל קבעה.

ישעיהו בן יהונתן: המספרים האלו מתוקנים מידי פעם בהתאם לצרכים.

ישעיהו בן יהונתן: הם גם מגדירים את המספרים קצת יותר ברור, הם משנים את הפרטים.

ישעיהו בן יהונתן: מזה תקופה אנחנו מקבלים רשימה גדולה מאוד של מפרטים כאלו המעודכנים לפי דרישות בריסל.

ישעיהו בן יהונתן: זה נעשה על ידי הארגון המכס הבינלאומי ה-WCO.

ישעיהו בן יהונתן: הוא קובע הגדרות של פרטי מכס.

ישעיהו בן יהונתן: קיבלנו עכשיו רשימה גדולה מאוד של פרטי מכס ובלית ברירה, אנחנו שייכים לעולם הגדול, אנחנו מתקנים את פרטי המכס שלנו בהתאם לדרישות הבינלאומיות.

ישעיהו בן יהונתן: הסתבר שהם מבטלים או מוסיפים פרטים, מעבירים מוצר מסוים מפרט א' לפרט ב'.

ישעיהו בן יהונתן: הם עושים את זה לפי הצרכים.

ויצמן שירי: זה שינוי קטגוריה, לא פרט.

ישעיהו בן יהונתן: מקטגוריה א' לקטגוריה ב'.

ישעיהו בן יהונתן: הפרט אצלי קטגוריה.

ישעיהו בן יהונתן: זה פרט מכס, זה הניסוח.

ישעיהו בן יהונתן: כתוצאה מכך אין שום כוונה לא להעלות מסים ולא להוריד מסים, אלא פשוט להגדיר אחר.

ישעיהו בן יהונתן: אבל מה קורה?

ישעיהו בן יהונתן: לפעמים מוסיפים לוקחים מוצר מסוים שחל עליו מכס של 8% מתוך סעיף ומעבירים אותו לפרט אחר שעליו חל מכס של 6% .

יעקב ליצמן: השאלה היא, האם זה הבדל משמעותי?

ישעיהו בן יהונתן: לא.

ישעיהו בן יהונתן: עו"ד שגית אפיק מעירה לי עכשיו שיכול להיות שאני אבוא לשר והוא יאמר, תיאורטית, שהוא לא מוכן לרדת לחצי שקל.

ישעיהו בן יהונתן: לכן היא מציעה שההחלטה תהיה כזו, אתם מאשרים את הששים אגורות וסוכם שאנחנו נוריד את זה לחצי שקל.

ישעיהו בן יהונתן: למה?

ישעיהו בן יהונתן: כי אם אתם לא מאשרים זה קופץ למס הגבוה ואת זה אנחנו לא רוצים.

יעקב ליצמן: זה ברור שאני לא רוצה לעשות את זה.

ישעיהו בן יהונתן: אז בואו נקבע שאתם מאשרים את הששים אגורות וסוכם כאן שאנחנו נשנה את זה לחצי שקל בהקדם.

יעקב ליצמן: האם אתה צריך להביא את זה לוועדת הכספים?

שגית אפיק: לא, כי יש הסכמה כאן.

יעקב ליצמן: זה לא נראה לי.

יעקב ליצמן: אני לא בטוח שעוזרת היועצת המשפטית צודקת מבחינה משפטית.

יעקב ליצמן: אני מציע שאת תבדקי את הנושא הזה.

שגית אפיק: אני מוכנה ללכת ולהתייעץ עכשיו עם אנה שניידר.

יעקב ליצמן: אני לא בטוח שאנחנו יכולים להצביע כך.

שגית אפיק: העניין הוא שאתה לא יכול להצביע בכפוף.

שגית אפיק: אתה יכול או לאשר או לדחות או להמליץ.

יעקב ליצמן: אני מציע שאנחנו נמתין עם הנושא הזה עד אשר תבדקי את העניין הזה.

שגית אפיק: אני אלך לבדוק את העניין.

בועז סופר: אני אלך לבדוק עם השר, בינתיים.

ישעיהו בן יהונתן: אנחנו חוזרים לדבר עכשיו על תיקון מס' 78.

ישעיהו בן יהונתן: הסברתי שאנחנו מידי תקופה בהתאם לצרכים משנים את המספור של תעריפי המכס, את ההגדרות של תעריף המכס בהתאם לדרישות בריסל.

ישעיהו בן יהונתן: כתוצאה מכך נוצרים שינויים.

ישעיהו בן יהונתן: במקומות מסוימים יש העלאת מס ובמקומות מסוימים יש ירידת מס.

ישעיהו בן יהונתן: ברגע שאנחנו מעבירים מסעיף לסעיף, אנחנו דואגים שלא יהיו שינויים.

ישעיהו בן יהונתן: אדוני היושב ראש, אתה רואה כי בכל מקרה כתוב כי מדובר העלאה תיאורטית.

ישעיהו בן יהונתן: כלומר, יכול להיות שאני לוקח מוצר מסוים ומעביר אותו לפרט אחר אבל בכלל לא היה יבוא מהמוצר הזה ולכן הבעיה לא קיימת.

ישעיהו בן יהונתן: אנחנו בודקים כל מקרה לגופו, וכל מוצר לגופו.

סמדר אלחנני: זה היה עוזר אם היית אומר לנו מה זה.

סמדר אלחנני: אתרוגים לחג הסוכות זה מוצר שלא נסחר בעולם, אבל יכול להיות שהוא נסחר בארץ.

שגית אפיק: אני חוזרת עכשיו מהתייעצות עם אנה שניידר לגבי תיקון מס' 2.

שגית אפיק: והיא אומרת שאפשר או לדחות או לאשר.

שגית אפיק: אפשר לאשר ולהמליץ שהמכס יביאו צו מתוקן עם 0.5.

שגית אפיק: בגלל שזו הפחתה הוא לא צריך לבוא אלינו.

שגית אפיק: צריך להצביע על 0.6.

שגית אפיק: לאשר את ה-0.6 ואנחנו ממליצים להביא צו מתוקן ל-0.5.

שגית אפיק: לא צריך לחזור אלינו כי זה הפחתה.

יעקב ליצמן: אנחנו מצביעים שוב על צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון-הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשס"ב-2002.

יעקב ליצמן: אנחנו מצביעים על ששים אגורות וממליצים להוריד את זה עד חמישים אגורות.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר פה אחד.

יעקב ליצמן: אנחנו חוזרים עכשיו לתיקון מס' 78.

יעקב ליצמן: מה הגידול במכס הכי גדול שיש כאן?

ישעיהו בן יהונתן: תיאורטית, מאפס ל-12 מקסימום.

ישעיהו בן יהונתן: אבל, זה לא יקרה.

ישעיהו בן יהונתן: הרוב זה שמונה.

סמדר אלחנני: מה זה 12.07?

חיים יפה: זה סוג של אגוזי שמן שאין בכלל יבוא ממנו ואין מסחר ממנו.

יעקב ליצמן: אני רוצה להבין מכל העסק הזה רק את זה שאנחנו לא מאשרים כאן איזשהי העלאה דרסטית.

ישעיהו בן יהונתן: לא.

ישעיהו בן יהונתן: גם בדברי ההסבר אנחנו כותבים שלא יהיו כאן העלאות ואם ישנן העלאות הן תיאורטיות מהבחינה הזו שאין יבוא מהם.

יעקב ליצמן: אבל את זה גם אתה לא יכול לדעת.

ישעיהו בן יהונתן: ישנם הרבה מאוד מוצרים שהועברו מסעיף מסוים ואני אפילו לא יודע אם היה יבוא כזה או לא היה יבוא כזה.

ישעיהו בן יהונתן: אם יתגלו בעיות כתוצאה מטענות של יבואנים בדבר זה שהעלנו להם את המס ואנחנו לא יודעים, אז אין לנו שום כוונה להעלות את המס.

ישעיהו בן יהונתן: אנחנו נוריד את המס ספציפית על אותו מוצר.

ישעיהו בן יהונתן: כל הרעיון כאן הוא להיצמד לכללי בריסל.

יעקב ליצמן: רבותיי, מי בעד צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 28), התשס"ב-2001?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר, תודה רבה.

יעקב ליצמן: אני אעשה הפסקה בדיון.

בשעה 11: שינויים בתקציב לשנת 2002.

יעקב ליצמן: אני מחדש את הישיבה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה מס' 1- תחבורה.

אמיר שביט: אנחנו מבקשים לאשר הסכם, והפנייה פה היא להרשאה להתחייב, שנחתם בראשי תיבות עם החברה הציבורית באר שבע ועם העירייה כבעלים שלה.

אמיר שביט: ההסכם מייצר תהליך של הבראת החברה מצד אחד, ומצד שני מגדיר את תשלומי הסובסידיות שאנחנו נותנים לחברה במהלך בערך עשר שנים קדימה, ואני מקווה שהוא מאפשר יציאה מהבוץ שבו שרויה החברה בתקופה האחרונה עם קשיי מימון מאוד קשים.

יעקב ליצמן: האם זה מיוחד או שזה תמיכה רגילה כמו בשאר החברות כמו "דן" ו"אגד"?

אמיר שביט: זה דומה, אלא שההסכם הוא קצת נפרד.

יעקב ליצמן: למה הייתם צריכים לחכות עד אשר החברה תהיה בבוץ?

אמיר שביט: אנחנו בויכוח עם החברה ועם העירייה במהלך שלוש השנים האחרונות לגבי גודל תשלומי הסובסידיה בעקבות העלאות שכר שהיו שם בסוף 98.

אמיר שביט: בעקבות זה וגם במסגרת כל המדיניות של שינוי כל התחבורה הציבורית במדינת ישראל והוצאת קווים, אנחנו הסכמנו לתת לחברה איזשהו פרק זמן מאוד ארוך של עשר שנים בו היא עדיין תהיה החברה הזו, אלא שהכניסו בה שותף אסטרטגי כדי שהיא לא תהיה רק בבעלות העירייה.

אמיר שביט: סך הכל 53 מיליון גם אוטובוסים וגם סובסידיה שוטפת.

אמיר שביט: הדבר החשוב הוא שעכשיו אנחנו הולכים לתהליך של קניית כשלושים וחמישה אוטובוסים חדשים וממוזגים ובעקבות ההסכם הזה ניתן להעביר את הכסף.

יעקב ליצמן: אנחנו נאשר את זה על אף שלא היה צריך לחכות עד אשר הם יהיו בבוץ.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מס' 1?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר פה אחד.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה מס' 3 – קליטה.

יגאל גדרון: בהתאם להחלטת הממשלה הטיפול באנשי צד"ל עבר ממשרד הביטחון אל משרד הקליטה.

יגאל גדרון: הממשלה החליטה להכיר בהם כעולים בחלק מסוים ולצורך זה העברה של 34 מיליון לטובת משרד הקליטה לנושא.

יגאל גדרון: הם ייחשבו כעולים, הם יקבלו סל קליטה, מענק קליטה, עזרה בתעסוקה וכל מה שקשור לזה.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מס' 3?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

סמדר אלחנני: אדוני היושב ראש, אני רוצה להפנות לתשומת ליבך שהרזרבה הגיעה לאפס.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה מס' 4.

דניאל לימור: מדובר בתקצוב של 1,193 אלפי שקלים ברשות החברות במשרד ראש הממשלה לצורך תקצוב תגמול ההפרטה לעובדי ב.ס.ס.ח שנמכרה לפני מספר חודשים.

יעקב ליצמן: זה אחרי ההפרטה.

דניאל לימור: כן.

יעקב ליצמן: האם בזה זה מסתיים?

דניאל לימור: כן.

יעקב ליצמן: האם בזה נגמרים כל החובות?

דניאל לימור: מדובר בסך הכל בתקצוב התגמול לעובדים.

דניאל לימור: זה אמור להיות הסוף.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מס' 4?

יעקב ליצמן: אושר.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה 7,8- חקלאות.

חיים פרננדס: הפנייה שלפני

חיים פרננדס: כם נועדה להעביר סך של 36 מיליון שקל מסעיף 33 לסעיף 32 לתקצוב נושאים עיקריים כאשר ברפורמה ברפת זה סדר גודל של 26 מיליון ועוד עשרה מיליון במסגרת פרוייקטים במינהלת ההשקעות בחקלאות, פרוייקטים להשבת קולחין וניצול מקורות מים.

יעקב ליצמן: תסביר בבקשה במה מדובר.

חיים פררנדס: הרפורמה ברפת היא רפורמה שהתחילה בשנת 1999.

יעקב ליצמן: אנחנו אישרנו כסף לרפת?

חיים פרננדס: אז אושר עניין מס ההכנסה, מסלול הטבות מס.

חיים פרננדס: פה מדברים על מענקים.

חיים פרננדס: התקציב הזה משמש כמענקים לרפתנים שמגדילים ומשפרים את איכות הרפת שלהם.

חיים פרננדס: רפתן שמגדיל את הרפת שלו מקבל בין 30% ל-50% מענק מהמדינה על השקעות ההון שלו, על ההשקעות באיכות הסביבה שהוא משקיע ברפת שלו.

חיים פרננדס: לזה משמש התקציב של 26 מיליון.

חיים פרננדס: עוד עשרה מיליון שקלים משמשים למימון מענקים בפרוייקטים בנושאי מים.

חיים פרננדס: למשל, שידרוג צנרת.

יעקב ליצמן: האם זה הוסכם ביחד עם מחיר המים?

חיים פררנדס: כן.

חיים פררנדס: זה חלק מהעלאת התמורות בייקור המים.

חיים פררנדס: כזכור לך, בשנת 2000 נחתם הסכם על ייקור תעריפי המים.

יעקב ליצמן: הוא לא מיושם על ידכם.

חיים פררנדס: למיטב ידיעתי, ההסכם מיושם.

חיים פררנדס: מדובר על שבעה וחצי בשנת 2000 ושבעה וחצי ב-2001.

חיים פררנדס: שתי ההעלאות התרחשו וכ-70% מהתמורות שמתקבלות חוזר למשרד החקלאות.

יעקב ליצמן: על מה היתה כאן ההצבעה בדיון האחרון על המים, איבט מול שמחון?

מוסי רז: זה משהו אחר.

חיים פרננדס: אתה מדבר על העלאה נוספת ועדיין לא הגיעו להסכם.

סמדר אלחנני: הרפורמה ברפת והדברים שהבאתם פה הם דברים שאנחנו מכירים אותם.

סמדר אלחנני: הם היו צריכים להיות בבסיס התקציב.

סמדר אלחנני: זה לא דבר שצריך להביא מהרזרבה.

חיים פרננדס: זה דבר שנמצא בבסיס התקציב, בסעיף 32 ולא בסעיף 33, בגלל מגבלות תקציביות שאנחנו לא יכולים לחרוג מהסעיף.

חיים פרננדס: בסעיף 32 יש תקנה שנקראת עתודה לרפורמה ברפת.

סמדר אלחנני: אבל לקחת מהרזרבה הכללית.

חיים פרננדס: לא, לקחתי מהעתודה לרפורמה ברפת שזה עובר דרך הרזרבה הכללית וגם את העשרה מיליון שקל של המים לא לקחנו מהרזרבה הכללית.

חיים פרננדס: כפי שאת יודעת, השנה הרזרבה הכללית ריקה.

חיים פרננדס: הכסף הולך למינהלת ההשקעות בחקלאות.

חיים פרננדס: היא מאשרת את הפרוייקטים האלו.

חיים פרננדס: היא זו ששופטת, דנה ומאשרת בפרוייקטים ולאחר מכן גוזרת את המענק הראוי.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מספר 7,8?

יעקב ליצמן: אושר, תודה רבה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה מס' 9 – רשות הטבע והגנים.

יעקב ליצמן: מוסי, המדינה באה ואומרת שצריך לעזור להם בכסף.

יעקב ליצמן: מצד אחד, מגינים עליהם ומעבירים להם כסף.

יעקב ליצמן: מצד שני, אומרים שצריך להרוס ולבטל אותם.

אלעד תמרי: רשות הטבע והגנים נמצאת במצב כספי קשה עקב הירידה בהכנסות ממבקרים באתרים שלה.

אלעד תמרי: כידוע, בשנת 2001 היה להם גירעון של כ-55 מיליון שקל שבעיקרו ממומן על ידי תקציב המדינה.

אלעד תמרי: הרשות היא שליחת המדינה על פי חוק באתרים הלאום האלה.

יעקב ליצמן: מהו התקציב השנתי שלהם?

אלעד תמרי: התקציב השנתי ככללו הוא כ-200 מיליון שקל ומתוך זה המדינה משתתפת בימים כתיקונם בכ-30 מיליון שקל.

אלעד תמרי: השנה צפוי גירעון יותר גדול אפילו, של יותר מ-60 מיליון שקל.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה לוועדה מס' 9?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר.

סמדר אלחנני: ועדת הכספים שומעת כאן בלי סוף סקטורים שונים של המשק שבאים ואומרים שבגלל המצב הקשה יש להם מצוקה כלכלית ובעניין הזה צריך להיות שיוויון.

סמדר אלחנני: אנשים שעובדים ברשות שמורות הטבע לא נפגעים כי הם מקבלים את המשכורת.

אלעד תמרי: הם נפגעים מאוד.

סמדר אלחנני: אני מביאה זווית אחרת להסתכלות על זה.

סמדר אלחנני: אין קריטריונים ומי שנוח לו והוא ליד הקופה מקבל.

סמדר אלחנני: בעלי אולמות חתונה בחדרה לא מקבלים היום הזמנות בכלל.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה מס' 10.

יעקב ליצמן: אנחנו מדברים על הקמת משקף מכולות בנמל אשדוד.

דניאל לימור: מדובר כאן בתקצוב של הרשאה להתחייב לפרוייקט משקף המכולות באשדוד.

דניאל לימור: אנחנו צריכים לתקצב כרגע שמונה מיליון שקל כאשר זה גם במימון של האמריקאים, אבל זה מה שאנחנו צריכים לתקצב כרגע כדי לחתום על ההסכם.

יעקב ליצמן: מה העלות של זה?

דניאל לימור: זה בעשרות מיליוני דולרים, כאשר חלק מזה אנחנו צריכים לתקצב.

סמדר אלחנני: אלו דברים שהיו צריכים להיות בבסיס התקציב.

סמדר אלחנני: המשקף הזה הוא דבר חדש שנפל עלינו היום.

סמדר אלחנני: אני יודעת עליו.

יעקב ליצמן: רבותיי, מי בעד אישור פנייה מס' 10?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: אושר, תודה רבה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפניה מס' 5.

חיים פרננדס: מדובר על תקצוב סך של 17.5 מיליון שקל כסיוע לחקלאים בבקעת הירדן.

מוסי רז: אני נגד.

חיים פרננדס: זוהי פניה שאישרתם בחודש דצמבר, סוף שנה שעברה.

מוסי רז: גם אז הצבעתי נגד.

חיים פרננדס: אישרתם אותה בסוף דצמבר האחרון.

חיים פרננדס: כפי שאתם יכולים להבין לבד, הכסף לא נוצל מטעמים של לחץ זמנים.

חיים פרננדס: אנחנו מבקשים עכשיו לאשר את ה-17.5 מיליון שקל האלו במירכאות כעודף מחויב.

חיים פרננדס: כיוון שכרגע עדיין אי אפשר להעביר עודפים מחויבים לקחנו את זה ממקור אחר, נתקצב את זה שם, וכאשר יהיה אפשר להעביר עודפים מחויבים נחזיר את הסכום הזה למקום האחר.

מוסי רז: זה בדיוק מה שסמדר אמרה קודם אבל פי כמה.

מוסי רז: כאן כבר אתה אומר, לא נעזור לכל החקלאים, אלא נעזור רק לכאלה שהם מקורבים לצלחת כי הם גרים באזור מסוים והממשלה רוצה ביקרם.

מוסי רז: זה כמו שהיינו מעבירים קודם רק לגנים הלאומים בתל-אביב, כי הממשלה רוצה להתחנף לראש עיריית תל-אביב.

יעקב ליצמן: מוסי, אני מבקש התייעצות סיעתית.

יעקב ליצמן: אנחנו נעשה הפסקה בדיון.

יעקב ליצמן: אני מחדש את הישיבה אחרי ההתייעצות הסיעתית.

יעקב ליצמן: אנחנו דנים בפנייה לוועדה מס' 5.

יעקב ליצמן: אנחנו מדברים על 17.5 מיליון שקל למימון הלוואות לחקלאים בבקעת הירדן לפי סיכום משנת 2001.

ישראל כץ: מדובר כאן בסך הכל בהלוואות.

מוסי רז: למה לא נותנים בעמק בית שאן?

מוסי רז: זה מעוות כל קשר לפוליטיקה.

מוסי רז: אני בעד זה שתתנו לכל היישובים שבמצוקה, גם בתוך הקו הירוק וגם מעבר לקו הירוק.

חיים פרננדס: אני אומר שוב, זוהי פנייה שנועדה לתקצב סך של 17.5 מיליון ₪ שישמשו כהלוואות לחקלאים בבקעת הירדן כהמשך של סיכום משנת 2001.

חיים פרננדס: התקציב לא נוצל בשנת 2001.

מוסי רז: אולי הם לא היו צריכים אותו.

חיים פרננדס: לא, הוא לא נוצל מסיבות טכניות כי הוא אושר רק בסוף חודש דצמבר.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מס' 5?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד - 2 נגד - 1 אושר ברוב קולות.

יעקב ליצמן: תודה רבה, הישיבה נעולה.