ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 378, 2002-02-18 10:00

יעקב ליצמן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

יעקב ליצמן: על סדר היום בקשה לדיון מהיר שקיבלנו מיושב ראש הכנסת על אישור הצעתו של חבר הכנסת איתן כבל בנושא הסיוע הכלכלי המיידי לעסקים שנפגעו בעקבות הפיגועים.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת איתן כבל, בבקשה.

איתן כבל: אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, אורחים נכבדים.

איתן כבל: אני נחשפתי לכל העניין הזה של הטיפול בבעלי עסקים שנפגעו כתוצאה מהמצב הביטחוני הקשה.

איתן כבל: התבררו לי עובדות מאוד מאוד קשות לגבי היחס והטיפול של רשויות המדינה בכל אותם עסקים שנפגעו בפיגועים האחרונים.

איתן כבל: אינני רוצה לעסוק בשלב הזה לפחות, בפגיעה הקשה שנגרמת לבעלי העסקים בעיקר באזורים מאוד מסוימים כמו המדרחוב בירושלים, וכו'.

איתן כבל: אני רוצה קודם כל להתמקד בעסקים שנפגעו פיזית.

איתן כבל: לא רק שהעסקים נפגעו פיזית, אלא שבעליהם נפגעו נפשי.

איתן כבל: מר אלבז בעל אולם השמחות בחדרה הוא זה שהפנה את תשומת ליבי לנושא.

אברהם הירשזון: אגב, הוא גם פנה אליי.

איתן כבל: הוא גם איבד את חתנו בפיגוע הקשה שהיה באולם השמחות שבבעלותו.

איתן כבל: פקידי מס רכוש, לדוגמא, היו אצלו והם הציעו לו פיצוי של אלפיים שקל.

איתן כבל: מתברר שבעלי העסקים שנפגעים כתוצאה מפיגועים אינם יודעים את כל הזכויות שאמורות להגיע להם.

איתן כבל: לא נמצא גורם שיבוא ויאמר להם קודם כל מהן הזכויות שמגיעות להם על פי חוק, בלי קשר לתביעות שיש להם או אין להם.

איתן כבל: בעלי העסקים האלו מוצאים את עצמם במרדף אחר זכויותיהם.

איתן כבל: כך גם התברר לי משיחות שניהלתי כמעט עם כל בעלי העסקים, גם עם בעלי העסקים במדרחוב בירושלים.

איתן כבל: במקרה אחד, ואני מניח שהגברת פריימן תתייחס בהמשך לדברים, נציגי מס רכוש הגיעו אל חנות שניזוקה.

איתן כבל: הנזק הוגדר ונדרש פיצוי של בשמונה מאות אלף שקל.

איתן כבל: המדינה אמרה שמתוך הסכום סך של שמונה מאות אלף שקל הם יצטרכו לשלם סכום של שלוש מאות אלף שקל.

איתן כבל: סליחה, האם הם אלו שגרמו נזק לחנות שלהם?

איתן כבל: האם הם אלו שרצו שלחנות שלהם ייגרם נזק?

איתן כבל: האם הם רצו לשפץ את החנות שלהם?

איתן כבל: יתרה מזו, בחנות שלהם מועסקים כשנים עשר עובדים.

איתן כבל: הם פנו אל המוסד לביטוח לאומי על מנת שבתקופה הזו עד אשר העסק יקום על רגליו הם יוכלו לשלם משכורות.

איתן כבל: עכשיו אין להם הכנסות.

איתן כבל: הם לא יכולים להפעיל את העסק.

איתן כבל: המוסד לביטוח לאומי לאחר משא ומתן אמר להם שאם הם יסכימו לשלם באופן כללי, הם יסכימו לשלם ללא יותר מארבעה עובדים ששהו בעת הפיגוע במקום.

איתן כבל: שאלו בעלי החנות את נציגי המוסד לביטוח לאומי, מה עם שמונת העובדים הנותרים?

איתן כבל: איך נשלם להם?

איתן כבל: זה לא מעניין את המערכת.

איתן כבל: בפועל, גם בירושלים וגם בחדרה אין שום התייחסות לסיוע בעזרת הקלות מתשלומי ארנונה בעת שהעסק אינו פועל.

איתן כבל: מה עם תשלומי חשמל, מים ומה עם כל ההוצאות השוטפות?

איתן כבל: לא מספיק שבעלי העסקים האלו נפגעו, הם ממשיכים להיפגע מידי יום.

איתן כבל: בעלי העסקים האלו נמצאים בשפל נפשי מאוד מאוד עמוק וקשה.

איתן כבל: אין גורם שמרכז, מטפל או נותן סיוע כלכלי או פסיכולוגי לאותם בעלי עסקים.

איתן כבל: אין שום סיוע.

איתן כבל: נדמה לי כי ראש ממשלת אמר אתמול או שלשום כי מדינת ישראל נמצאת במצב של מלחמה.

איתן כבל: אם מדינת ישראל נמצאת במצב של מלחמה אז התייחסות והיחס כלפי מקומות שנפגעים צריך להיות בהתאם.

איתן כבל: לצערנו, הצוותים של מס רכוש מתורגלים במקרים שבהן חנויות נפגעות בזמן פיגועים.

איתן כבל: הצוותים שלו יוצאים ובודקים והאחריות שלהם היא על טיפול בנזקים ישירים.

איתן כבל: הם אומדים במהירות את הנזק במקום.

איתן כבל: צוותי מס רכוש היו באולם השמחות שנפגע בחדרה והם קבעו שמר אלבז בעל אולם השמחות צריך לקבל סכום של אלפיים שקלים עבור הצלחות והכוסות שנשברו בעת האירוע ועבור הנזק הקטן שהיה במקום.

איתן כבל: זה מה שמדינת ישראל מוכנה לתת כפיצוי למר אלבז.

איתן כבל: אין שום התייחסות בעניין הזה למצב שבו כל האירועים שהיו אמורים להתקיים באולם השמחות הזה בוטלו.

איתן כבל: אין שום התייחסות למצב הזה שבעל העסק שנפגע לא מקבל יותר הזמנות חדשות.

איתן כבל: דברים אלו בדיוק נוגעים גם לבעלי העסקים בירושלים.

איתן כבל: הסחורה שלהם הלכה לעזאזל, הם צריכים לחדש את מלאי הסחורה.

איתן כבל: הם צריכים לנקוט במספר פעולות שיחזירו את העסק לפעילות.

איתן כבל: כפי שאמרתי, צוותי מס רכוש מגיעים למקום והם אומדים נזק ישיר.

איתן כבל: אין התייחסות לנזקים עקיפים שהם למעשה נזקים ישירים.

איתן כבל: נזק עקיף במקרה הזה הוא נזק ישיר כי הוא משבית את העסק.

איתן כבל: זה לא רק מס רכוש, זה כל אותם גורמים שאמורים לטפל באותם בעלי העסקים.

איתן כבל: אין לבעלי העסקים את הידע ואת היכולת ואני לא חושב שהם צריכים לשכור את שירותיהם של עורכי דין ואנשי מקצוע על חשבונם על מנת שאלו יסבירו להם ויפרשו להם את החוק, כיצד עליהם לנהוג ואת מי עליהם לתבוע.

איתן כבל: אני חושב שזוהי חובתה של המדינה.

איתן כבל: חבריי חברי הכנסת זוכרים את התקופה שבה צפון המדינה סבל מהתקפת קטיושות.

איתן כבל: ליישובי הצפון היה אבא ואימא והם יכלו לפנות אליהם בבקשת סיוע.

איתן כבל: החקלאים פנו לשר החקלאים, בעלי עסקי התיירות פנו לשר התיירות.

איתן כבל: אחר כל התקפת קטיושות, שר התיירות עמד לפני חברי הממשלה והעלה את הנושא הזה.

איתן כבל: הוא טיפל בכל הנזקים, הן הישירים והן העקיפים, שנגרמו כתוצאה מביטול הזמנות.

ישראל כץ: חבר הכנסת כבל, אתה מותח כאן ביקורת על שרת התעשייה והמסחר.

ישראל כץ: זה בדיוק הכובע שלה בנושא המסחר.

איתן כבל: אני בפירוש לא רוצה להעלות את העניין בצורה פוליטית.

איתן כבל: אני לא תוקף את שרת המסחר ואני לא תוקף אף אחד.

איתן כבל: אדוני היושב ראש, כיושב ראש ועדת הכספים יש לך את היכולות ולכן אני פונה אליך.

איתן כבל: גם החוק נותן פה סמכויות מאוד גדולות לוועדת הכספים להתמודד עם השאלות.

איתן כבל: אני אומר כאן בצורה הכי מפורשת, בואו נהיה להם לאבא ולאימא, אם רשויות המדינה לא עושות את הנדרש מהם.

איתן כבל: אני חושב שהמדינה צריכה להקים צוות לא בשביל להתחמק מהטיפול בנושא, אלא צוות שיטפל בכל אותם בעלי העסקים שנפגעו בפיגועים האחרונים.

איתן כבל: לצערנו, הפיגועים ממשיכים וכפי שאנחנו שומעים מכלי התקשורת הם גם לא הולכים להיפסק.

איתן כבל: הצוות שיוקם יכלול את כל הגורמים שאמורים להתמודד עם השאלות, בשיתוף הרשויות המקומיות הרלוונטיות.

איתן כבל: אחרי כל אירוע הצוות הזה יצא למקום, אנשי הצוות יסבירו לאנשים את הזכויות שלהם, הם ילוו אותם

יעקב ליצמן: אהרון אליהו, בבקשה.

אהרון אליהו: אני דווקא אתחיל מסוף דבריו של חבר הכנסת כבל לגבי זה שאותם אנשים ידעו מהם זכויותיהם בכל מה שנוגע למתן פיצויים בגין רכוש שניזוק בעקבות פעולת איבה או פעולת מלחמה.

אהרון אליהו: אנחנו שקלנו את הנושא הזה של הכנת איזשהו פרוספקט שיופץ לציבור והייתה לנו התבלטות בכמה שאלות כמו למי נחלק את הפרוספקט הזה ומתי?

אהרון אליהו: אנחנו לא רוצים ליצור פה איזשהי פאניקה במדינת ישראל ולבוא ולהפיק לציבור הרחב פרוספקט שכזה שבא ואומר לו והיה ויקרה אסון מסוג כזה או אחר, אלו הפעולות שעליך לנקוט.

אהרון אליהו: משום כך העדפנו לא להוציא פרוספקט מהסוג הזה והפתרון שאנחנו נתנו לעניין הוא העובדה שאנחנו לא מחכים שהאזרח ייקח עורך דין וילמד את הזכויות שלו, אלא כשקורה אירוע מהסוג הזה, אנחנו בדרך כלל עושים כמיטב יכולתנו להגיע לשם בזמן הכי קרוב והכי צמוד לקרות האירוע.

אהרון אליהו: למעשה, אנחנו מגיעים לשם ומחכים שכוחות הביטחון יאפשרו לנו להיכנס לאזור.

אהרון אליהו: האנשים שלנו מתפרסים ועוברים בכל האזור.

אהרון אליהו: הם באים במגע עם האנשים שניזוקו והם מציגים להם את שיטת העבודה ואת הזכויות שזכאים להן הניזוקים.

אהרון אליהו: לפעמים לא כל הניזוקים נמצאים במקום ואז אנחנו משאירים כתובות ומספרי טלפון כיצד ניתן להגיע אלינו ואיך יוצרים איתנו קשר.

אהרון אליהו: אני חושב שפרוספקט אינו הפתרון שבו צריך להעביר לאותו נפגע מהן זכויותיו, בעיקר כאשר מדובר באירוע שבו אותם נפגעים נמצאים תחת טראומה כזו או אחרת.

אהרון אליהו: המגע האישי וההסבר הפרטני שנוגע בדיוק לגופו של אותו נזק הוא הפתרון הנכון יותר.

אברהם הירשזון: למה לא הקמתם מרכז מידע?

אברהם הירשזון: זה דבר מתבקש.

אהרון אליהו: מרכז מידע הוא איזשהו שם שמשהו צריך לעמוד מאחוריו ומה שעומד מאחורי מרכז מידע הוא מספר טלפון שמישהו נמצא לידו והוא עונה לטלפון.

אהרון אליהו: יש דבר כזה.

אברהם הירשזון: מה פתאום?

אברהם הירשזון: זה הרבה יותר רחב מזה.

אברהם הירשזון: אתה יכול להתקשר דרך האינטרנט.

אברהם הירשזון: אתה יכול לקבל תשובות על הרבה מאוד שאלות.

אברהם הירשזון: אתה יכול לעשות גם קבלת קהל בימים מסוימים.

אהרון אליהו: אני חוזר ואומר, אפשר לעשות הרבה דברים בעניין הזה, אינטרנט וכל מה שאתה מעלה.

אהרון אליהו: כרגע המצב הקיים הוא שאדם שיש לו בעיה מתקשר ומספר על הבעיה שלו ולכן מזמינים אותו למשרד המקומי ושם הוא מקבל את התשובה.

אהרון אליהו: אנחנו לא מדברים על משהו שהוא איננו קיים.

אהרון אליהו: אבל, אני חושב שלא זה הנושא.

אהרון אליהו: אני התייחסתי לנושא הזה כיוון שהדברים נאמרו.

אהרון אליהו: אני רוצה להתייחס לנושא המהותי והוא הנושא של המציאות הביטחונית.

יעקב ליצמן: בעל חנות שחלונות החנות שלו ניזוקו, האם הוא מקבל פיצוי מלא עבור החלון?

אברהם הירשזון: פנה אליי ואל חבר הכנסת איתן כבל מר אלבז מחדרה שאולם השמחות שלו נפגע.

אברהם הירשזון: אני לא מדבר על הפגיעה האם הקהל יבוא או לא יבוא.

אברהם הירשזון: חתנו נפגע.

אברהם הירשזון: הוא אומר שמס רכוש מתעלל בו מבחינת האחוזים שהם מוכנים לתת לו.

אברהם הירשזון: זאת אומרת, אנחנו רוצים להפוך דבר למוחשי מאוד ולראות היכן עומד כל העניין.

יעקב ליצמן: מר אלבז, תציג לנו בבקשה את המקרה שלך.

אברהם אלבז: אני בעל שמחות בעיר חדרה שנפגע כתוצאה מפיגוע.

אברהם אלבז: מחבל נכנס לאולם בזמן שהתקיימה בו מסיבת בת מצווה והוא ירה לכל עבר.

אברהם אלבז: חתני שהיה המאבטח במקום נהרג מיריות המחבל.

אברהם אלבז: עקב הפיגוע נגרמו לי הפסדים.

אברהם אלבז: אני היום במצוקה ובבעיה מאוד רצינית.

אברהם אלבז: אני לא מקבל הזמנות.

אברהם אלבז: האולם סגור מיום הפיגוע.

אברהם אלבז: אומנם פתחנו אותו, אבל הוא כאילו סגור.

אברהם אלבז: אין יותר הזמנות.

אברהם אלבז: אנשים לא נכנסים לאולם ולא מתעניינים בקיום אירוע במקום.

אברהם אלבז: הנזק הישיר במקום התבטא בזה שחלון אחד או שניים נשברו.

אברהם אלבז: אנשי מס רכוש היו אצלי.

אברהם אלבז: הם שילמו ישירות לבעל המקצוע שתיקן את הנזק הזה.

אברהם אלבז: הם אמרו לי שבגלל שאני הייתי נחמד איתם, ובגלל שנתתי להם לשתות, הם יתנו לי אלפיים שקל פיצוי.

יעקב ליצמן: פיצוי של אלפיים שקל עבור מה?

אברהם אלבז: פיצוי עבור הכוסות והצלחות שנשברו לי.

אהרון אליהו: צר לי בצער של אדון אלבז.

אהרון אליהו: אבל, אני רוצה שהדברים יוצגו בצורה הנכונה וגם לקשור את הדברים שקרו במקרה של מר אלבז עם המציאות החוקית.

אהרון אליהו: במקרה של אדון אלבז, הפעולות שנעשו מבחינתנו הן פעולות לשיקום הנזק.

אהרון אליהו: ראשית, לגבי אותם נזקים שנוצרו במבנה, לקחנו שירותים של בעל מקצוע שהשיב את המצב לקדמותו.

אהרון אליהו: בנוסף לכך, היו נזקים בציוד כמו צלחות וסכו"ם, וכפי שציין מר אלבז לגבי זה נעשתה שמאות מה היה היקף הנזק והנזק שולם בכסף.

יעקב ליצמן: ולא בגלל הקפה שהוא נתן להם לשתות.

אהרון אליהו: אני שמח שהוא קיבל את העובדים שלנו בקפה כי העובדים שלנו עושים עבודה קשה, ובנסיבות שכאלו גם צריך להתחשב בקושי שלהם, עם כל ההערכה ועם כל ההתייחסות שלנו לעובדה שהראש והראשון לסובלים לתופעה הם כמובן הניזוקים ולאו דווקא העובדים שלנו שצריכים לעשות את העבודה שלהם.

אהרון אליהו: מר אלבז, קודם כל תודה על הקפה.

אהרון אליהו: אבל, הפיצוי שקיבלת הוא לא בשביל הקפה.

אהרון אליהו: הפיצוי שקיבלת הוא בשל הציוד שניזוק אצלך.

אהרון אליהו: מר אלבז מלין על העובדה שאנחנו לא מפצים בגין אובדן ההכנסות שנוצר סביב האירוע שקרה.

אהרון אליהו: פה המקום לבוא ולהסביר בדיוק מה אומר חוק מס רכוש, מה אומר המצב החוקי הקיים וגם מה הסביבה שבה חוק מס רכוש עובד.

ישראל כץ: האם הכוונה לאובדן ההכנסות של אותו אירוע עצמו?

אהרון אליהו: לא בגין אותו אירוע.

אברהם אלבז: לא קיבלתי את הכסף עבור אותו אירוע.

אברהם אלבז: בעל האירוע לא רוצה לשלם.

ישראל כץ: האם בוטלו אירועים שהיו אמורים להתקיים כמה ימים לאחר מכן?

אברהם אלבז: אני מעביר לך רשימות של הזמנות שבוטלו.

אברהם אלבז: אני חושב לסגור בסוף החודש.

אהרון אליהו: החוק מאבחן בין מה שנקרא נזק ישיר ובין נזק עקיף, כאשר נזק ישיר שנוצר בכל רחבי מדינת ישראל אמור להיות מפוצה מכוח החוק.

אהרון אליהו: נזק עקיף הוא אותו אובדן ההכנסות שנוצר סביב האירוע המסוים, סביב האירוע הביטחוני, סביב פעולת האיבה המסוימת.

אהרון אליהו: על פי החוק במתכונתו דהיום בגין נזק עקיף מפוצים אירועים אך ורק אם הם מתרחשים ביישובי ספר בהתאם לרשימה סגורה שמופיעה בתקנות.

יעקב ליצמן: מה ההבדל בין יישובי ספר ליישובים אחרים?

יעקב ליצמן: למה הם כן מקבלים?

אהרון אליהו: נתחיל במסגרת החוקית, בבסיס שסביבו נוצר חוק מס רכוש או הפרק המסוים בזה בחוק מס רכוש, כל הפרק של הפיצויים.

אהרון אליהו: כשהפרק הזה נכנס לחוק מס רכוש המציאות ששררה הייתה מציאות שהאיום הביטחוני בא מהגבולות.

אהרון אליהו: זה היה המאפיין של המציאות הביטחונית ומשום כך ועל מנת לעודד התיישבות ביישובי הספר ועל מנת לתת איזשהו אלמנט של אבטחה וביטחון או ניסיון להחזיר לשגרה את חיי התושבים ביישובי הספר, באו ואמרו שבגין אירועים כאלו ואחרים שמתרחשים ביישובי הספר אזי במידה ונוצר נזק עקיף יפוצה גם הנזק העקיף, זאת בשונה בצורה מובהקת מאירועים שמתרחשים בכל אזור אחר.

יעקב ליצמן: אני רוצה להבין למה ליישוב ספר מגיע יותר מאשר למקום אחר?

ישראל כץ: יש הגדרה.

ישראל כץ: "יישוב ספר הוא יישוב ששר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת הודיע עליו שהוא יישוב ספר וכן אזור ששר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת הודיע עליו שהוא יישוב ספר לתקופה קצובה".

ישראל כץ: החוק לא כל כך קשיח.

ישראל כץ: זה חוק דינמי.

ישראל כץ: כלומר, אין לכם מגבלות בחוק.

אהרון אליהו: אתם קוראים את שמכיל בתוכו גם את הוראת השעה.

אהרון אליהו: החוק.

אהרון אליהו: הוראת השעה כבר פג תוקפה והיא כבר לא רלוונטית ולכן צריך לחזור לנוסח החוק המקורי ולהגדרת יישוב ספר בנוסח המקורי.

אהרון אליהו: יישוב ספר הוא אותה רשימה של יישובים שקבע שר האוצר באישור ועדת הכספים ומשנק

אהרון אליהו: בעו היישובים אלו הם יישובי הספר שבהם אם מתרחשת פעולה איבה או פעולת מלחמה אזי בגין אותה פעולה ניתן לשלם גם נזק עקיף.

אהרון אליהו: כאשר חוקק חוק מס רכוש הוא ראה מציאות מסוימת מאוד לנגד עיניו וכנגד המציאות הזו הוא יצר מנגנון, מנגנון עם יכולת וקיבולת מאוד מסוימת ומוגבלת בהתאם לאופי הסיכון שהוא ראה לנגד עיניו.

אהרון אליהו: כפי שאמרתי, הסיכון שראה חוק מס רכוש לנגד עיניו הוא אותו סיכון שבא מהגבולות.

אהרון אליהו: אותו סיכון שעומד לפתחם של יישובי הספר.

אהרון אליהו: בהתאם להיקף הסיכון במודל הזה, נבנה המנגנון של מס רכוש.

אהרון אליהו: בואו נראה על מה מבוסס הפיצוי מכוח מס רכוש.

אהרון אליהו: מס רכוש מפצה לא בהתבסס על התקציב.

אהרון אליהו: אנחנו לא ממומנים בתקציב המדינה.

אהרון אליהו: למס רכוש יש קרן שעומדת בפני עצמה.

אהרון אליהו: בקרן הזו יש כניסה ויציאה של כספים.

אהרון אליהו: הכספים שנכנסים לקרן עד שנת 2000, היו מבוססים על שיעור של 25% מכספי מס הרכוש שנגבה.

אהרון אליהו: מס רכוש מידי שנה בשנה גבה סדר גודל של כמיליארד שקלים.

אהרון אליהו: מידי שנה נכנסו לקופת הקרן כ-250 מיליון שקלים.

אהרון אליהו: הקרן הזו היא נכס צאן ברזל.

אהרון אליהו: הקרן שומרת על כספיה וממנה משתלמים הפיצויים השונים.

אהרון אליהו: החל משנת 2000 מס רכוש בוטל או עמד על שיעור אפס ומשום כך גבייה שוטפת מהמס כבר אין.

אהרון אליהו: יש לנו גבייה בשוליים של מה שאנחנו מצליחים לגבות מהחובות.

אהרון אליהו: הכספים שאנחנו מצליחים לגבות משמשמים היום כמקור אחד לכניסת כספים לקרן.

אהרון אליהו: המקור השני, ברגע ששונה החוק כמובן שהיו צריכים למצוא מקור של כניסת כספים נוספת ואז קבוע שהמקור הנוסף יהיה 15% ממס הרכישה שניגבה.

אהרון אליהו: מס רכישה הוא מס שניגבה בהתאם לשוק הנדל"ן.

אהרון אליהו: אם יש עסקאות אז יש מסי רכישה, ואם אין עסקאות ואם מצב הנדל"ן הוא בשפל כמו היום, אז מסי הרכישה שנגבים הם מצומצמים יחסית.

ישראל כץ: ועדת רבינוביץ המליצה על שינויים בנושא מס רכישה.

אהרון אליהו: היא המליצה על שינויים שיש להניח שהם לא יביאו להגדלה של הכספים האלו.

אהרון אליהו: אנחנו מקווים שבכל זאת יקרה פה איזשהו שינוי.

אהרון אליהו: משום כך זרזיף הברז שמכניס את הסכומים לקרן הולך ומצטמצם.

אהרון אליהו: מנגד, כמובן יציאת הכספים הולכת ומתגברת.

אהרון אליהו: דהיינו, כספי הקרן הולכים ומדלדלים ברמה העובדתית.

אהרון אליהו: זה לא אומר שאנחנו נכנסו לדפיציט בקרן.

אהרון אליהו: הקרן צברה בשנים עברו סכומים משמעותיים, אלא שצריך לזכור שהקרן הזה היא קרן המיועדת בעיקרה לאו דווקא לשיגרת פעולות האיבה, אלא היא מיועדת בעיקרה למתן פיצויים בעת מלחמה רבתי.

אהרון אליהו: למשל, במלחמת המפרץ הקרן נכנסה לגירעון.

יעקב ליצמן: צריך לציין שהפיצוי שמגיע לאנשים לא שייך לקרן.

יעקב ליצמן: במקרה סינפו שני דברים ביחד.

איתן כבל: אדוני היושב ראש, אני חושב שזה לא המקום לדיון האקדמי איך הכסף נכנס.

איתן כבל: עם כל הכבוד, אני לא חושב שהדיון עכשיו הוא על השאלה מאיפה מגיע הכסף והאם יש דפיציט בקרן כן או לא.

איתן כבל: יש כאן מסגרת, יש כאן עניין, יש כאן חוק, יש כאן בעיה שצריך להתמודד איתה.

איתן כבל: אני לא חושב שמה שמעניין את הציבור שיושב כאן מהיכן מגיע הכסף.

איתן כבל: האנשים שנמצאים כאן נמצאים במצוקה.

איתן כבל: לא מדובר רק בבעייתם של האנשים שנמצאים כאן.

איתן כבל: יש אנשים שלא נמצאים כאן המצויים במצוקה דומה.

איתן כבל: אני מקווה שלא יהיו עוד פיגועים, אבל המצב הזה לא הולך ונעשה טוב יותר.

איתן כבל: הוא עלול להיות אף גרוע.

איתן כבל: אנחנו מבקשים לדעת בדיון הזה מהי המסגרת בה אלו שמצאו את עצמם נפגעים אמורים לקבל את הסיוע מהמדינה.

יעקב ליצמן: איתן, אהרון מסביר את הטכניקה ואני חושב שחשוב שאנחנו נדע מה קורה.

יעקב ליצמן: הוא אומר שהמצב נהיה יותר קשה.

ישראל כץ: כאשר היו ארבעת אלפים קטיושות על קריית שמונה או על יישובי הגליל אז זה עלה הרבה יותר כסף, מאשר התוצאות הכלכליות של הפיגועים האלה.

אברהם בירנבאום: אדוני היושב ראש, הדיון בכלל לא במה שאנחנו מבקשים.

יעקב ליצמן: אנחנו בינתיים מדברים על הטכניקה.

יעקב ליצמן: יכול להיות שאתם חכמים יותר ומבינים יותר את הבעיות בנושא הזה.

יעקב ליצמן: אנחנו רוצים לשמוע איך הדבר הזה עובד ואם צריך לתקן אז צריך לתקן.

ישראל כץ: החוק שבא להכריז על יישובי ספר ולו גם לתקופה קצובה מאפשר לכם להביא ביחד עם המלצת שר האוצר לסיכום כזה וכזה לאישור ועדת הכספים עם המלצה שלו להכריז לתקופה הרלוונטית כיישוב ספר וזאת כאשר אתם רוצים לפצות את הפיגוע בחדרה.

ישראל כץ: דרך אגב, אתה יכול לעשות את זה פר אירוע.

ישראל כץ: זה בדיוק מרחב הגמישות.

ישראל כץ: החוק לא מונע מכם לעשות זאת.

ישראל כץ: הייתי רוצה לדעת כמה רזרבה יש בקרן.

ישראל כץ: זהו עניין ציבורי שאנחנו כוועדת כספים שאמורה לאשר הוצאות צריכה לדעת.

ישראל כץ: אנחנו מקווים שיישובי הצפון לא יספגו הפגזות, למרות שזה עלול לקרות, אבל אז זה הרסני הרבה יותר וזה עולה הרבה יותר מכל הבחינות אבל גם מבחינה כלכלית.

ישראל כץ: יש כאן כרגע פיגועים במרכזי ערים מסוימות, שהן די קבועות לצערנו, הגורמים לנזקים.

ישראל כץ: זה לא יישוב ספר במובן הגיאוגרפי, אלא במובן הטרוריסטי.

ישראל כץ: זה יכול להיות בתל-אביב, בירושלים, בנתניה, בחדרה.

ישראל כץ: זה יכול לקרות בכל אחת מהערים ואני חושב שצריך למצוא את הטכניקה, והחוק מאפשר את זה, כדי לפצות אותם בהסתמך על החוק הקיים, בהסתמך על הסכומים שבכל זאת מיועדים לבעיה הזו.

ישראל כץ: אתם לא הגעתם למצב של גירעון.

ישראל כץ: אתה אומר שיש עודפים גדולים והייתי רוצה לשמוע כמה הם.

ישראל כץ: מה שקרה למר אלבז באולם השמחות הוא נזק ישיר.

ישראל כץ: זה אובדן הכנסה ישיר.

ישראל כץ: זה לא משהו שבאופן סביבתי ירדו לו ההכנסות, דבר שקורה למשל בתחום התיירות.

נחום לנגנטל: אנחנו היינו ערים לנושא הזה של מס רכוש.

נחום לנגנטל: יכול להיות שאהרון הוא בכלל לא הכתובת שלנו.

נחום לנגנטל: יכול להיות שהנושא הוא אגף תקציבים.

נחום לנגנטל: אם הקרן הזו מפסיקה לשאת את עצמה אז יש פה בעיה.

נחום לנגנטל: הוא גם צריך לצפות פני עתיד כך שלא יהיו לו גירעונות שעתידים להיות.

נחום לנגנטל: בזמנו העברתי חוק בניגוד לעמדת האוצר.

נחום לנגנטל: אנחנו לא דיברנו רק על אזור עטרות.

נחום לנגנטל: זה היה גם על אזור בעיר וגם הכרזה על זמן מסוים.

נחום לנגנטל: אנחנו אמרנו, אם שר האוצר ביחד שר הביטחון מחליטים על אזור מסוים, על חלק מעיר, לא על כל העיר, בזמן מסוים כאזור מסוכן, אז הם רשאים לעשות את זה ואז ממילא יוכלו לקחת את הכסף ממס רכוש.

נחום לנגנטל: כלומר, יש לכם היום את האכסניה איך לקחת את הכסף.

נחום לנגנטל: אני עשיתי בירור עם שר האוצר ועם שר הביטחון והעניין הוא שהוא לא מעוניין לתת את ההחלטה הזו.

נחום לנגנטל: שר האוצר לא מוכן משתי סיבות.

נחום לנגנטל: האחת, יש לו בעיה כי הקרן מתחילה להיאכל.

נחום לנגנטל: שתיים, הוא אומר כי יש לו בעיה רוחבית.

נחום לנגנטל: אם הוא ייתן את זה היום לחדרה, מחר זה יהיה בעיר אחרת חס וחלילה וכך יצא שהקרן תאכל מהר מאוד ולכן הוא לא מעוניין להכריז על המקום הזה לצורך מס רכוש.

נחום לנגנטל: אותנו חברי הכנסת מעניינת הבעיה שלהם.

נחום לנגנטל: אותנו לא מעניין מהיכן לוקחים את הכסף.

נחום לנגנטל: אדוני היושב ראש, יכול בהחלט יכול להיות שאהרון מבחינתו נותן תשובות מצוינות על פי ההחלטה המקצועית איך מס רכוש צריך להיות.

נחום לנגנטל: אבל, אז זה צריך להיות החלטה של מדיניות.

נחום לנגנטל: כלומר, שר האוצר צריך לבוא לפה ולומר האם הוא הולך על העניין או לא הולך על העניין.

נחום לנגנטל: אם הוא לא הולך על העניין אז שכולם ידעו ששר האוצר ושר שביטחון לא מעונינים לעזור לאזור במס רכוש.

נחום לנגנטל: אם יבואו ויחליטו מקצועית שהם לא רוצים לעשות את זה דרך מס רכוש, אלא לעזור לאנשים דרך אגף התקציבים שיחליט על פי קריטריונים מסוימים מתי הוא עוזר במקרה של נזקים ישירים, אז בבקשה שיעשו את זה ואז אנחנו נבוא בתקציב המדינה ונראה מה קורה בדבר הזה.

נחום לנגנטל: אהרון, אתה האדם בדרגה הכי בכירה במשרד האוצר שנמצא כאן ולכן אני מבקש ממך להעביר את המסר.

נחום לנגנטל: אני לא יכול לתת את התשובה הזו לאזרחים שנפגעו מהבעיה הזו.

נחום לנגנטל: הם פונים אליי ואומרים לי: אתה המחוקק, אתה חבר כנסת, תעשה משהו.

נחום לנגנטל: הרי לא יכול להיות שזה יהיה כך.

נחום לנגנטל: מבחינתי, זה עוול נורא.

נחום לנגנטל: יושב כאן אדם שפרנסתו נלקחה לא פחות מפרנסת תושבי קריית שמונה שפרנסתם נפגעה כאשר היו קטיושות.

נחום לנגנטל: זה המצב שלו.

נחום לנגנטל: עכשיו צריך לבדוק את הספרים שלו.

נחום לנגנטל: האם יש עכשיו הזמנות כן או לא?

נחום לנגנטל: האם חלק מההזמנות בוטלו?

נחום לנגנטל: צריך לבדוק כל דבר נקודתית כדי שיהיה שוויון ושלא תהיה אפליה.

נחום לנגנטל: אם המסלול הוא לא מסלול של מס רכוש אז בבקשה.

נחום לנגנטל: תאמרו לנו על מסלול אחר.

נחום לנגנטל: אנחנו כחברי כנסת נעזור לכם בכל מסלול שתרצו, ולו שהעניינים האלו יבואו על פתרונם.

אהרון אליהו: אני חושב שחבר הכנסת לנגנטל מייתר את המשך דבריי, כי הוא אמר את הדברים לאותו כיוון שאני ניסיתי להוביל את הדברים.

אהרון אליהו: אני רק ניסיתי להסביר לנוכחים פה את הרקע ולמה הוא מוביל לאותו כיוון שחבר הכנסת לנגנטל דיבר בו.

אהרון אליהו: כאשר זומנתי פה באמת רציתי לדעת שיימצא פה גם איש אגף התקציבים, כי אני באמת לא יכול לענות במקומם על השאלות האלו.

אהרון אליהו: ליבנו לא גס בבעיות שמציג פה אדון אלבז.

אהרון אליהו: אני רק בא ואומר שהפלטפורמה איננה חוק מס רכוש כי חוק מס רכוש לא נבנה כדי לטפל בהיקף כזה של תופעה.

אהרון אליהו: המחוקק שבא לחוקק את חוק מס רכוש ראה לנגד עיניו מציאות מאוד מסוימת.

אהרון אליהו: הוא לא ראה את מופע האימים שאנחנו רואים לנגד עיננו, ולכן גם החוק לא יצר פתרונות למציאות שכזו.

אהרון אליהו: הפתרון לא מצוי בתוך הסעיפים של חוק מס רכוש.

אהרון אליהו: הפתרון צריך להיות מסוג אחר.

ישראל כץ: האם מסעדת "סברו" בירושלים, לא קיבלה כסף כל זמן שהיא לא עבדה?

אהרון אליהו: לא, רק בגין הנזק הישיר.

אברהם הירשזון: אדוני היושב ראש, אני רוצה להצטרף לקודמיי.

אברהם הירשזון: אין לי שום טענות לאהרון כי אני לא חושב שהוא הכתובת לנושא הזה.

אברהם הירשזון: הוא פקיד ממשלתי בכיר שאחראי על ביצוע מדיניות ולא על מדיניות.

אברהם הירשזון: אין לי ספק שביצוע המדיניות הוא עושה כמיטב יכולתו כדי שהנושאים האלו יהיו בסדר.

אברהם הירשזון: אני מדבר על המדיניות וגם אהרון אמר את זה בדבריו למעשה.

אברהם הירשזון: הוא אומר כי במדינת ישראל לא קיימת פלטפורמה שתתאים למצב הנוכחי.

אברהם הירשזון: סליחה שאני אומר לכם, אבל את מר אלבז, כדוגמא, לא מעניינת פלטפורמה.

אברהם הירשזון: הוא לא יודע מה זה פלטפורמה.

אברהם הירשזון: הוא חי במדינת ישראל ומחנך את ילדיו במדינת ישראל.

אברהם הירשזון: הוא ניזוק שלא באשמתו.

אברהם הירשזון: האיש מנהל עסק והעסק מתמוטט לנגד עיניו כאשר אין לו שום אשמה בנושא הזה, חוץ מזה שהוא חי במדינת ישראל.

אברהם הירשזון: ישראל שאל על מסעדת "סברו", אבל זה לא רק הדוגמא של מסעדת "סברו" שניזוקה כבר פעמיים.

אברהם הירשזון: אתה מסתובב במרכז ירושלים ואתה רואה כי אין שם נפש חיה.

אברהם הירשזון: אנשים פוחדים ללכת לשם.

אברהם הירשזון: אתה גובה מהם ארנונה, אתה גובה מהם מסים, אתה גובה מהם שכר דירה לחנויות, אתה גובה מהם כל דבר כאילו לא קרה שום דבר ואנשים לא יכולים להתפרנס.

אברהם הירשזון: אין לי ספק שמדינת ישראל צריכה לתת לנושאים האלו פתרונות מקומיים.

אברהם הירשזון: יכול להיות שלא צריך לדבר על כל ירושלים או לכל חדרה.

אברהם הירשזון: אבל צריך להיות דבר מוגדר שמתאים לרוח התקופה.

אברהם הירשזון: אם הדבר המוגדר הזה איננו ולא קיים אז חובתנו כחברי ועדת הכספים ביחד עם היושב ראש למצוא את הפלטפורמה ולהביא אותה למודעות האנשים כדי שהאנשים לא ירוצו אחרי הזנב של עצמם ויהיו אובדי עצות.

אברהם הירשזון: זה מה שקורה היום.

יעקב ליצמן: מה יקרה אם אנחנו נגדיר כל מקום שאירע בו פיגוע כיישוב ספר?

יעקב ליצמן: מה זה יעשה לך?

אברהם הירשזון: אני הייתי מציע להקים ועדת משנה ולוועדת הכספים ולוועדת החוץ והביטחון ולזמן לוועדת המשנה הזו גם את ראש הממשלה וגם את שר האוצר, פעם אחת ולתמיד כי הם נותני טון המדיניות.

אברהם הירשזון: אם תזמן אותם תדע איפה אתה עומד, פעם אחת ולתמיד.

אברהם הירשזון: אם תהיה ועדה משותפת שכזו, כוחה הוא בזה שהיא גם יכולה לעקוב אחרי הדברים ואנחנו יכולים לומר כי בכנסת יש כתובת לכל אותם אזרחים.

אברהם הירשזון: מאחר והמצב הזה הוא מצב מתמשך, לצערי הרב, אני חושב שמתכונת זו יכולה להיות מתכונת טובה ונכונה.

איתן כבל: אדוני היושב ראש, לפני שהגעתי לכאן אני כבר בדקתי ולמדתי את כל הדברים שנאמרו כאן, כולל את דבריו של אהרון.

איתן כבל: אם כל הבעיה הייתה מתמקדת בזה שכל האנשים המכובדים שיושבים כאן רק לא מוצאים את הפקיד הנכון במס רכוש או במשרד כזה או אחר, אז תאמין לי שהייתי מטפל בזה כמו בכל פניית ציבור שמגיעה מול הגורמים בדבר.

איתן כבל: התברר לי, ואני אומר זאת בלשון רחבה כי זהו המצב, שהחוק לא יודע להתמודד עם המצב הנוכחי וכי אין אבא ואין אימא לכל הסוחרים או בעלי העסק שמצאו את עצמם נפגעים.

איתן כבל: הם פשוט לא יודעים מה לעשות.

איתן כבל: יושב כאן בעל הסמכות מבחינת מס רכוש ואין לו יכולת לא על פי החוק ולא מעשית להתמודד עם שלל הנושאים והבעיות.

איתן כבל: לא סתם פניתי לוועדת הכספים.

איתן כבל: אני ראיתי בחוק כי לוועדת הכספים יש את הסמכות להוביל ולהוליך, כי אין מדיניות.

איתן כבל: כיוון שאין מדיניות כזו והמצב לא הולך להיות טוב יותר אז חייבים להגדיר ולתקן את החקיקה כך שהיא תהיה מתאימה לסיטואציה הלא נעימה בה אנחנו נמצאים.

איתן כבל: צריך לתת פתרון למר אלבז, למשפחת פריימן ולבעלי העסקים האחרים שנמצאים כאן, אבל צריך לתת פתרון גם למקרים אחרים שיהיו, לצערנו הרב.

איתן כבל: חבר הכנסת הירשזון, עד אשר נקים את ועדת המשנה יעבור זמן רב.

אברהם הירשזון: אני לא חושב שזה נוגד אחד את השני.

איתן כבל: בפירוש לא.

איתן כבל: אני חושב שצריך לתת לזה פתרון שורש.

איתן כבל: אבל אני אומר עד שתוקם הוועדה ובמקביל, חייב לקום באוצר צוות שיתמודד עם כל השאלות שעולות מתוך הבעיות שהם בוודאי יפרטו בהמשך.

איתן כבל: הבעיות קשורות למוסד לביטוח לאומי, יש בעיות עם תשלומי שכר, יש בעיות עם תשלום הארנונה, ובעיות של חידושי מלאי.

איתן כבל: באופן כללי, צריך להיות מישהו שיקשיב לבעיות שלהם ויידע לענות להם איך הם יכולים לקבל את הפיצוי המגיע להם.

איתן כבל: אני מציע שנשמע גם את נציגי הסוחרים ובעלי העסקים שנמצאים כאן.

ישראל כץ: לגבי חלק מהנזק העקיף, המדינה צריכה להתייחס לזה שהמסחר במרכזי הערים נפגע וכו'.

ישראל כץ: אני יודע שישבו עם עיריית ירושלים ושמעתי ברדיו שעושים איזשהי תוכנית.

ישראל כץ: לא ראיתי לזה ביטוי בתקציב, בינתיים.

ישראל כץ: אני רואה את הנזק שנגרם באותו מקום שנפגע שלא יכול לתפקד כנזק ישיר.

ישראל כץ: זה נכון שלא מדובר רק במבנה.

ישראל כץ: אבל מדובר באובדן הכנסה ישירה.

ישראל כץ: יש אובדן עקיף שזה באמת סוגייה כללית ויש את האובדן הישיר.

ישראל כץ: לדעתי, הנזק הישיר כן קשור אליכם, כי אתם המערכת הכי מיומנת גם בטיפול בדברים הללו.

ישראל כץ: אתם בלאו הכי שולחים צוות כדי לבדוק מבחינה פיזית מה קורה עם המקומות האלה.

ישראל כץ: יש קשר ישיר בין המועדים של השיפוץ הפיזי עד היכולת לעבוד באופן עקרוני ולקבל הכנסות.

ישראל כץ: יכול להיות שהנזק הישיר הופך לנזק עקיף בכך שעדיין לא יבואו מספיק לקוחות מרגע ששופץ המבנה.

ישראל כץ: אבל, אז זה כבר לא עניינכם.

ישראל כץ: אבל הנזק הישיר על האירוע באותו ערב, על כל מה שקורה עד שמשפצים, המדינה חייבת לקחת את זה על עצמה.

ישראל כץ: אין שום ברירה.

ישראל כץ: יש לכם גם את הקרנות, יש לכם את האפשרות בחוק ולדעתי יש לכם את המקור הכי טבעי והגיוני.

ישראל כץ: כספים שמגיעים לרשות הפלשתינית הם בדיוק הכספים שקודם כל צריכים לשמש כפיצוי לבעלי עסקים כאן.

ישראל כץ: ככה עשו גם עיראק ועם איראן.

ישראל כץ: כל הגורמים הבינלאומיים, כולל בישראל, הקפיאו כספים ושילמו לאנשים פיצוי מכספים איראנים.

ישראל כץ: אלו כספים שהם בדיוק מיועדים לפצות את הנזקים שנגרמו על ידי השליחים של הרשות, על ידי הארגונים שהיא אחראית עליהם.

יעקב ליצמן: נציגת המוסד לביטוח לאומי, בבקשה.

שוש בר: אני רציתי להפנות את תשומת הלב לכך שקיים בביטוח הלאומי פתרון מסוים לאותם עובדים שנותרו מחוסרי תעסוקה כתוצאה מזה שהעסק חדל לתפקד לפרק זמן זה או אחר.

שוש בר: המוסד לביטוח לאומי פשוט מכיר בהם כמובטלים.

שוש בר: אלו שנכחו במקום זה קטע אחר.

יעקב ליצמן: האם זה שמכירים בהם כמובטלים אומר שכל יום הם צריכים ללכת ולהצהיר שאין לו עבודה.

שוש בר: הוא לא צריך ללכת כל יום.

שוש בר: הוא צריך ללכת פעם בשבוע או פעם בחודש.

יעקב ליצמן: אבל אולי במקרה כזה צריך להקל ולא לראות אותו כמובטל רגיל.

מאירה פריימן: אנחנו התרשמנו אחרת.

שוש בר: יש להבחין בין אלה ששהו במקום לאחרים.

יעקב ליצמן: מר אלבז יושב פה והוא טוען שמאז הפיגוע אין לו יותר הזמנות וכי אין לו יותר עבודה.

יעקב ליצמן: מה הוא צריך לעשות?

יעקב ליצמן: שנית, אם יש מה לעשות, מדוע הוא עד עכשיו לא יודע מה הוא צריך לעשות?

שוש בר: לצערי, לא נחקק חוק מסוים ומיוחד שמיועד לטפל באירועים מהסוג הזה.

יעקב ליצמן: לצערנו, אולי כן צריך חוק לאור המצב בו יש שני פיגועים ביום?

יעקב ליצמן: מה את ממליצה שאנחנו נתקן?

שוש בר: אני חושבת שכרגע על רגל אחת, להגדיר את זה כאיזשהי - - -

איתן כבל: יושבת כאן הגברת פריימן בעלת חנות במדרחוב בירושלים.

איתן כבל: היא מעסיקה בעסק שלה 12 עובדים.

איתן כבל: אני לא מבין את ההבחנה של כל החוק, לפחות בכל מה שנוגע לביטוח לאומי, שמי שיזכה לסיוע או לפיצוי יהיו רק אותם ארבעה עובדים ששהו בעת הפיגוע בעסק.

מאירה פריימן: עשרה ימים ראשונים הם לא מקבלים אגורה.

שוש בר: היא מדברת על הכרה בהם כאל אנשים שנפגעו בעבודה וזוהי נישה אחרת לגמרי, כללים אחרים.

יעקב ליצמן: מי הכתובת?

יעקב ליצמן: למי זה שייך?

יעקב ליצמן: האם זה שייך למוסד לביטוח לאומי או למשרד העבודה?

שוש בר: המוסד לביטוח לאומי.

יעקב ליצמן: מי הכתובת במוסד לביטוח לאומי?

שוש בר: מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי.

יעקב ליצמן: לאיזו מחלקה במוסד לביטוח לאומי זה שייך?

שוש בר: המחלקה שמטפלת באנשים שנפגעו בעבודה.

יעקב ליצמן: האם את יודעת מי הם האנשים שמטפלים בזה?

שוש בר: כן, אני יודעת.

יעקב ליצמן: מיהי המחלקה שמטפלת בגברת פריימן ובמר אלבז במצבם הנוכחי?

יעקב ליצמן: דובר כאן כי רק ארבעה עובדים מתוך 12 עובדים הוכרו והאחרים לא.

שוש בר: אנשים שנכחו במקום הוכרו כנפגעי עבודה.

שוש בר: יש מחלקה שמטפלת בנפגעי עבודה.

שוש בר: שמה של האחראית הוא לאה מנצורי.

יעקב ליצמן: מה שם המחלקה?

שוש בר: שם המחלקה, אגף נפגעי עבודה.

סמדר אלחנני: היא מדברת על נפגעי עבודה פיזית.

יעקב ליצמן: בואו נסכם מה ששמענו עד עכשיו בדיון בוועדה.

יעקב ליצמן: לארבעה עובדים שלא קיבלו בהתחלה ואחר כך התחילו לקבל ולעובדים שלא הוכרו, יש אגף נפגעי עבודה במוסד לביטוח לאומי והם צריכים לפנות לשם.

יעקב ליצמן: אחר כך יש מחלקה שגבירתי ממונה עליה.

יעקב ליצמן: מה התפקיד שלך שם?

שוש בר: אני ממונה על תחום אבטלה.

יעקב ליצמן: זאת אומרת, לאחר כמה שבועות בהם אין לו עבודה, הוא צריך ללכת כמו כל מובטל כל יום.

שוש בר: הוא יכול לפנות מייד אם יש צפי שהעסק יהיה סגור.

יעקב ליצמן: הוא זה צריך לפנות כמו כל מובטל.

יעקב ליצמן: אחר כך ישנה המחלקה שמטפלת בנפגעי רכוש של אהרון אליהו.

יעקב ליצמן: כלומר, מי שעובר פיגוע מתחיל להתרוצץ.

יעקב ליצמן: אני יושב כאן בוועדה ומנסה לרכז את הדברים ואני בקושי מצליח להבין מה צריך לעשות אדם שעובר פיגוע.

יעקב ליצמן: בינתיים אני מתחיל להבין.

יעקב ליצמן: יש כאן מחלקה מסוימת שמטפלת באבטלה, יש מחלקה שמטפלת בחלק מהאבטלה, יש מחלקת שמטפלת ברכוש.

יעקב ליצמן: כלומר, אותו איש שנפגע בפיגוע מתחיל לרוץ ממחלקה למחלקה וכל זה בגלל מחבל מטורף אחד שביצע את הפיגוע.

יעקב ליצמן: אני לא חושב שזה המצב שצריך להיות.

יעקב ליצמן: אתם צריכים להתחיל לרכז את כל התחומים ביחד.

יעקב ליצמן: אדם המובטל בעקבות פיגוע הוא לא מובטל רגיל.

יעקב ליצמן: בנוסף לכך, אני לא חושב שאדם שעבר טראומה של פיגוע צריך להתרוצץ בין המשרדים והמחלקות השונות.

יעקב ליצמן: לכן, צריך לרכז את כל תחומי הטיפול ביחד.

אברהם בירנבאום: אדוני היושב ראש, אני קצת מצטער על הכיוון שהדיונים בוועדה קיבלו.

אברהם בירנבאום: זה לא בדיוק מה שאנחנו התכוונו כאשר ביקשנו את הדיון הזה.

אברהם בירנבאום: אדוני היושב ראש, אתה יודע שמאז שחרב בית המקדש יהודים זעקו בכל אתר ואתר "אם אשכחך ירושלים תשכח ימיני".

אברהם בירנבאום: נראה לנו שממשלת ישראל שכחה את ירושלים.

אברהם בירנבאום: מרכז ירושלים שמם.

אברהם בירנבאום: תיירים אין, תושבי ירושלים אשר הרבו לקנות במרכז ירושלים בזכות המחירים הנוחים, בזכות המבחר הגדול, בזכות חנויות רבות המוניטין, פוחדים להגיע.

אברהם בירנבאום: מאז סוף חודש ספטמבר 2000 עד היום הייתה ירידה ממוצעת בפדיונם של בתי המסחר, בתי הקפה והמסעדות במרכז ירושלים בשיעור של 72.4%.

אברהם בירנבאום: רק בשבוע שעבר מפכ"ל המשטרה הודיע שבשנת 2001, היו ברחבי הארץ כמאתיים פיגועים.

אברהם בירנבאום: תשעים מהם ספגה ירושלים.

אברהם בירנבאום: הוא לא מנה את שנת 2002.

אברהם בירנבאום: אבל, אם אנחנו היינו סופרים את מספר ההרוגים, את מספר הפצועים, את מספר בתי העסק שהתפוצצו, היה מתברר שכ-90% מהנפגעים בירושלים היו במרכז ירושלים.

אברהם בירנבאום: בשנה וחצי האחרונות קריית שמונה, נהרייה ועכו לא היו אזורי קו עימות.

אברהם בירנבאום: קו העימות בהווה, הוא מרכז ירושלים ואני מדבר מבחינת ההיקף.

אברהם בירנבאום: אני יושב ראש ארגוני הסוחרים בישראל, אבל אני מכיר את הקשיים של תקציב המדינה.

אברהם בירנבאום: אני מכיר את היכולות ואני יודע שאי אפשר להתפזר יותר מידיי.

אברהם בירנבאום: מי כמוכם חברי ועדת הכספים יודעים כי מדינת ישראל מסבסדת מידי שנה בשנה במיליארדי שקלים תעשיינים, חקלאים, מלונאים.

אברהם בירנבאום: סוחרי ישראל לא קיבלו מעולם, מעולם לא קיבלו אגורה.

יעקב ליצמן: הם לא קיבלו אגורה על מה?

אברהם בירנבאום: לא סובסידיה ישירה, לא איזשהי הנחה במסים.

אברהם בירנבאום: בשנה שעברה נסגרו במרכז ירושלים 150 בתי קפה, מסעדות ובתי מסחר והשנה כבר נסגרו עוד עשרה נוספים.

אברהם בירנבאום: הפעם אני הבאתי עימי רק סוחרים שהעסק שלהם פוצץ כתוצאה מהפיגועים האחרונים.

אברהם בירנבאום: הבאתי את ותיק שערי ירושלים, האדון רינגוולד שהעסק שלו פוצץ בפיגוע המשולש.

אברהם בירנבאום: הוא נמצא בבן יהודה 2 בכיכר ציון, מדרחוב לונץ, רחוב הרב-קוק.

אברהם בירנבאום: הבאתי עימי את מר משה חסיד בעל אופנת כורש שתמונתו בוודאי זכורה לכם מהטלוויזיה.

אברהם בירנבאום: הוא מלביש עשרות שנים את יפות ירושלים.

אברהם בירנבאום: חלונות הראווה שלו ספגו חצי מחסנית של המחבל שירה.

אברהם בירנבאום: הבאתי עימי את נציגי הפיגוע האחרון של המחבלת שעדיין לא יודעים אם היא מתאבדת או לא.

אברהם בירנבאום: הבאתי את ראובן יוסף חסידים מוותיקי ענף ההלבשה בירושלים.

אברהם בירנבאום: העובדת היחידה סובלת עדיין משברים.

אהרון אליהו: הנציגים שהבאת יש להם נציגים מכובדים אצלנו באגף.

אהרון אליהו: הם הורים לבנים שעובדים אצלנו באגף, גם האדון רינגוולד, וגם האדון חסידים.

אברהם בירנבאום: הבאתי את האופנאית שרית כהן מבית המסחר נשים.

אברהם בירנבאום: העסק שלה נהרס.

אברהם בירנבאום: הוא היה בשיפוצים עשרה ימים.

אברהם בירנבאום: היא עשתה את זה מהר מאוד.

אברהם בירנבאום: היא מעסיקה שלושה עובדים.

אברהם בירנבאום: אובדן ההכנסה שלה הוא כשמונים אלף שקל.

אברהם בירנבאום: הבאתי עימי את האדונים זקן בעלי חנות הנעליים נעלי גיל שכל החזית שלהם נהרסה.

אברהם בירנבאום: הבאתי עימי את מר משיח מאופנת רות.

אברהם בירנבאום: העסק שלו עדיין בשיפוצים.

אברהם בירנבאום: הוא מעסיק שנים עשר עובדים.

אברהם בירנבאום: המחבלת התאבדה בדיוק ליד החלון של פריימן ,שהיא החנות הסמוכה לחנות אופנת רות.

אברהם בירנבאום: הבאתי עימי את יואח פריימן ואת מאירה פריימן.

אברהם בירנבאום: החנות פריימן את ביין הוקמה על ידי עמוס פריימן ז"ל ושמעון ביין ז"ל ב-1933.

אברהם בירנבאום: היא שרדה את מלחמת השחרור.

אברהם בירנבאום: עמוס פריימן ז"ל היה מפקד אזור, גם שמעון ביין היה קצין במלחמת השחרור.

אברהם בירנבאום: עמוס פריימן שכל במלחמת השחרור בן.

אברהם בירנבאום: לאחר מכן, הוא שקל כחלל צה"ל בן נוסף טייס.

אברהם בירנבאום: הם שרדו את כל מלחמות ישראל, את המיתון של 1966.

אברהם בירנבאום: הם שרדו את כל הפיגועים והאזור הזה הרי מועד לפיגועים.

אברהם בירנבאום: היו בו המון פיגועים והם שרדו, הם החזיקו מעמד.

אברהם בירנבאום: היום מנהל את החנות בן הזקונים של עמוס פריימן שהיה יו"ר ארגון סוחרי ירושלים, שמעון ביין היה יו"ר ענף הנעלים בארגון סוחרי ירושלים.

אברהם בירנבאום: החנות מעסיקה 12 עובדים.

אברהם בירנבאום: שלושת רבעי שעה לאחר הפיגוע נכנסתי לחנות.

אברהם בירנבאום: החנות בת שתי הקומות הייתה הרוסה לחלוטין.

אברהם בירנבאום: רק מבנה המעטפת נותר.

אברהם בירנבאום: רק בעת שהחנות הייתה סגורה לצורך שיפוצים לפחות חודש וחצי זה שלוש מאות אלף שקל.

אברהם בירנבאום: אם הוא לא יקבל פיצוי על אובדן הכנסה, החנות הותיקה הזו, המוסד הירושלמי הזה יקרוס.

אברהם הירשזון: אתה אמרת שאתה חושב הדיון בוועדת הכספים לא הולך בקו הנכון.

אברהם הירשזון: ראשית, הייתי מבקש לדעת למה הוא לא בקו הנכון.

יעקב ליצמן: אני חושב שהוא טועה.

אברהם הירשזון: גם אני חושב.

אברהם הירשזון: שנית, תטווה את הקו בו אתה חושב שהוא צריך להיות.

אברהם בירנבאום: אנחנו מבקשים מהוועדה להחליט שהיא קוראת לשר האוצר להתקין תקנות על פי פקודת מס הכנסה.

אברהם בירנבאום: נציג מס הכנסה לא הגיע לכאן ולכן אמרתי את מה שאמרתי.

יעקב ליצמן: נציג מס הכנסה ומס רכוש נמצא כאן.

אברהם בירנבאום: אבל הוא לא דיבר על מס הכנסה.

אברהם בירנבאום: אני מבקש שהם יכירו בבתי המסחר ובבתי הקפה והמסעדות במרכז ירושלים כאזור קו עימות, כמו בקריית שמונה.

אברהם בירנבאום: הם צריכים לתת לנו הנחה במס הכנסה בשיעור של 25%.

רחמים מלול: אתה מדבר רק על ירושלים, אבל מה עם חדרה?

אברהם הירשזון: הוא מדבר על ירושלים.

אברהם הירשזון: אנחנו יכולים לדבר על חדרה.

אברהם בירנבאום: חבר הכנסת מלול, אני הסברתי שגם מפכ"ל המשטרה בדעה שרוב הפיגועים היו בירושלים.

אברהם בירנבאום: אני מבקש ששר האוצר באישורכם יתקין תקנות מס רכוש וקרן פיצויים.

אברהם בירנבאום: בתי העסק צריכים לקבל שיפוי ממשי בגין הנזק העקיף כאזור קו עימות כמו בקריית שמונה ובנהרייה.

אברהם בירנבאום: אני רוצה להזכיר לכם כי עכו לא סבלה מעולם מקטיושה.

אברהם בירנבאום: עכו לא סבלה מעולם מפיגוע.

אברהם בירנבאום: אבל למרות זאת, היא מקבלת הנחה של 15% במס הכנסה.

יעקב ליצמן: יואח פריימן, בבקשה.

יואח פריימן: אני חושב ששמענו כמעט הכל.

יואח פריימן: אני חושב שמגיע לאנשי מס רכוש גם מילה.

יואח פריימן: הם היו בשטח מייד לאחר הפיגוע.

יואח פריימן: הם עבדו איתנו יד ביד ובהבנה.

יואח פריימן: הבעיה היא לא עם אנשי השטח ולא עם אנשי הנציבות.

יואח פריימן: הבעיה היא עם החוק ועם התקנות שחסרות.

יעקב ליצמן: זה בדיוק מה שהתברר היום.

יואח פריימן: אני חושב שלא מגיע לעסקים שהחזיקו מעמד כלכלית גם בתקופות הכי קשות, לקרוס בגלל מפגעת פלשתינאית.

יואח פריימן: אני חושב שהגברת מהביטוח לאומי לא הייתה רוצה שישלחו אותם - - -

יעקב ליצמן: היא לא מייצגת את הכל.

יעקב ליצמן: היא מייצגת רק את תחום האבטלה.

יעקב ליצמן: התברר שיש נפגעי עבודה שהם לא בטיפולה.

יואח פריימן: לא מגיע לעובדים לעמוד כעניים בשער.

יואח פריימן: אני לא פיטרתי אותם ולא אפטר אותם.

יואח פריימן: אני אשלם להם.

יואח פריימן: אנחנו נפתח את החנות בעזרת השם בעוד כשלושה שבועות ואני אקבל אותם בחזרה.

יואח פריימן: לא מגיע להם להיות מפוטרים.

יואח פריימן: המדינה צריכה לדאוג להם למשכורת בזמן שבית העסק שבו הם עובדים בנאמנות, וחלקם אף עשרות שנים, מושבת עקב פיגוע.

יעקב ליצמן: אני רוצה להציע הצעת ביניים.

יעקב ליצמן: אנחנו הזמנו לדיון היום את מר אהרון אליהו שהוא נציג בכיר במס הכנסה.

יעקב ליצמן: הוא ממונה גם על מס רכוש.

יעקב ליצמן: אנחנו גם הזמנו נציג מהמוסד לביטוח לאומי.

יעקב ליצמן: התברר לנו כאן שאגפים שונים המטפלים בנושאים הללו מפוזרים בין משרדי הממשלה השונים, המוסד לביטוח לאומי.

יעקב ליצמן: התברר לנו גם שאנשים שעברו פיגוע כלשהו נאלצים להתרוצץ בין המשרדים השונים.

יעקב ליצמן: לצערנו, אנחנו מתורגלים היום יותר בפיגועים ועקב כך צריך להיות גוף אחד שירכז את כל תחומי הטיפול באותם אנשים.

יעקב ליצמן: בעקבות הדיון המהיר היום של חבר הכנסת איתן כבל, אנחנו נבקש ממר אהרון אליהו לרכז ועדה בין משרדית גם בתחום מס רכוש, גם בתחום הביטוח הלאומי, גם נפגעי עבודה, והיא תטפל באלה שנפגעו עקב פיגועים בלבד.

יעקב ליצמן: הוועדה הזו תנסה להקל על אותם אנשים ששמענו כאן.

יעקב ליצמן: אנחנו ניתן לו כמה שבועות לרכז את הוועדה הזו.

יעקב ליצמן: הוא יביא בפני ועדת הכספים את המסקנות וההצעות שלו.

ויצמן שירי: חבר הכנסת ליצמן, בוא נקבע חודש ימים.

ויצמן שירי: חודש ימים הוא פרק זמן מספיק.

יעקב ליצמן: חודש ימים.

איתן כבל: האם המלצות של מר אהרון אליהו אלינו יהיו גם לגבי כל מכלול הנושאים לתיקון החקיקה?

יעקב ליצמן: איתן, אם צריך תיקון חקיקה אז או שמס הכנסה יביא לנו תיקון חקיקה, אם לא, אנחנו כאן בכנסת נציע משהו.

אברהם הירשזון: אהרון, האם אתה בתוקף סמכותך ותפקידך יכול לעשות את זה?

אברהם הירשזון: האם אתה צריך את דעתו של שר האוצר לפני כן?

אברהם הירשזון: אדוני, אנחנו יכולים להכניס מישהו לסד שהוא לא מסוגל לעשות את זה מתוקף תפקידו.

ויצמן שירי: אם שר האוצר לא ייתן לו את המנדט אנחנו נקבע.

אברהם הירשזון: למה לחכות חודש ימים?

אברהם הירשזון: האם אי אפשר לבקש מהיועצת הכלכלית של הוועדה או מהיועצת המשפטית של הוועדה לנסח הצעת חוק?

יעקב ליצמן: לא הגעת עדיין לסוף עמדתי.

יעקב ליצמן: אני אמרתי שאני רוצה לקבל ממנו המלצות.

יעקב ליצמן: ההצעה שלי, או ששר האוצר, זאת אומרת, מס הכנסה, יביאו תיקונים לזה, או שאנחנו נציע את זה לבד.

ויצמן שירי: אני חושב שזה לא במסגרת חקיקה ראשית, אלא במסגרת תקנות.

ויצמן שירי: חלק מתקנות מס רכוש הוא במסגרת תקנות ולא חקיקה ראשית.

איתן כבל: אדוני היושב ראש, אני לא רוצה שכל העניין הזה יתמוסס מתחת ידינו לאחר שנצא מהישיבה הזו.

איתן כבל: יש כאן שני מסלולים.

איתן כבל: ראשית, המסלול של הטיפול המיידי של מתן תשובות למכלול השאלות והקמת צוות אצלכם שיודע להתמודד ולענות על מכלול השאלות הנוגעות לארבעה עובדים או לשנים עשר עובדים של מר פריימן וכיצד החוק נכון להיום יכול להתמודד עם השאלות הללו.

איתן כבל: מעבר לזאת, וזו הנקודה היותר חשובה, אני מאוד מבקש שיוקם צוות מתוכנו שישב במסגרת ועדת משנה.

איתן כבל: מתברר שהחקיקה במדינת ישראל איננה יכולה והיא איננה מותאמת להתמודד עם גל הפיגועים הפוקד את מדינת ישראל וזה במכלול הנושאים, ממס הכנסה לסוגיו ועד הביטוח לאומי ושיפוי ישיר ושיפוי עקיף וכל אותן שאלות.

איתן כבל: יש חשיבות שממשלת ישראל תתמודד עם הנושאים הללו באופן מיידי.

יעקב ליצמן: איתן, אני מסכים לזה שחברי הכנסת יטפלו בנושא, אבל זה לאחר שנשמע בדיוק מה יש לו להציע.

אברהם בירנבאום: הבעיה היא החקיקה, לא אהרון אליהו.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת הירשזון, בבקשה.

אברהם הירשזון: אני קודם כל מקבל את דעתך, כי אין לי ברירה, שיכול להיות שצריך לעשות את ועדת המשנה בשלב ב'.

אברהם הירשזון: כפי שאיתן אמר, יש מסלול ירוק ויש מסלול אדום.

אברהם הירשזון: בואו נהיה אנחנו המסלול האדום.

אברהם הירשזון: אני מציע שתהיה ועדת מעקב בראשותו של איתן כבל, לא ועדת משנה אלא ועדת מעקב, כדי שנדע שבשם יושב ראש ועדת הכספים וועדת הכספים יש חבר כנסת אחד מהוועדה שמטפל בזה עם היועצים המשפטיים.

אברהם הירשזון: הוא יעמוד בקשר עם מר אהרון אליהו.

יעקב ליצמן: אברהם, קיבלתי.

יעקב ליצמן: אין לי שום בעיה.

זכי זקן: אני בעל חנות נעלי גיל.

זכי זקן: נעלי גיל הוא מוסד לנעלי ילדים בירושלים.

זכי זקן: אנחנו לא יכולים לחכות חודש או כמה שבועות.

זכי זקן: הנשימה שלנו קצרה.

זכי זקן: הנשימה שלנו נגמרה.

זכי זקן: אין לנו יותר כוחות.

זכי זקן: צריכה לקום קרן מיידית שתבדוק את מצבו הכספי של כל אחד ואחד מבעלי החנויות שנפגעו.

זכי זקן: זה צריך לקבל התייחסות.

זכי זקן: הבנקים כבר לא נותנים לנו כספים.

זכי זקן: אתמול קיבלתי מכתב מאיטליה שבו אני נשאל מדוע אני לא משלם לספקים את הכסף בזמן.

זכי זקן: אני מסביר שאנחנו עוברים הרבה אירועים של פיגועים אבל זה לא מעניין אותם.

זכי זקן: הספקים רוצים את הכסף באופן מיידי ואני חייב לשלם להם, כי אחרת הם לא יתייחסו אליי בפעם הבאה.

ישראלה מני: ראשית, כל הצעה היא מבורכת.

ישראלה מני: צריך להזכיר כי יש כאן נושאים מסוימים ניתן לפתור מיידית.

ישראלה מני: למשל, מסי עירייה, מיידית צריך לבטל.

ישראלה מני: זו הקלה מאוד גדולה.

רחמים מלול: כן, אבל ראשי הערים לא רוצים להפסיד את מקור ההכנסה הזו.

יעקב ליצמן: ישראלה, אני חושב שאת טועה.

ישראלה מני: לא לכולם.

רחמים מלול: אני יודע כי ישנה קרן מיוחדת לגבי אסונות טבע וכאשר יש אסון טבע מפצים את החקלאים מאותה קרן.

רחמים מלול: מדוע אי אפשר להקים קרן כזו שתטפל באלו שנפגעו מפיגועים שלצערנו הפכו לדרך טבע.

רחמים מלול: שנית, כיוון שאני לא סומך הרבה על הממשלה, אני שואל את עצמי האם אנחנו לא יכולים לחייב בחקיקה את חברות הביטוח שמבטחות את העסקים, לכסות יותר נזקים?

איתן כבל: זה שלב רחוק.

אורי שפנר: יש פוליסות שמכסות נזקי טרור.

ויצמן שירי: מה הבעיה בזה שהמדינה תממן להם את הביטוח?

אברהם הירשזון: במקום זה אפשר לקחת חברת ביטוח של המדינה שקיימת.

איתן כבל: לגבי הארנונה, אני חושב שאנחנו צריכים לפנות לאוצר.

איתן כבל: אנחנו לא מבקשים פטור לכל החנויות במדרחוב, אבל לפחות לכל אותם אלה שהעסקים שלהם לא עובדים.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת כבל, מחר אנחנו מקיימים דיון בנושא הארנונה ויהיה כאן מנכ"ל משרד הפנים ונדבר איתו על זה.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת ליצמן, מה זה יעזור?

אברהם הירשזון: הרי אתה יודע שיבואו ראשי הערים ויגידו שהם רוצים 2.5%, ועוד פעם יבואו אנשים ויאמרו שאין להם כסף לשלם.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת עופר חוגי, בבקשה.

עופר חוגי: לדעתי, לא כדאי ללכת בדרך של הקמת ועדות משום שיעבור זמן עד שהאוצר יתעורר ועד שגורם אחר יתעורר.

עופר חוגי: חבל לנו על הזמן.

עופר חוגי: לפי הניסיון, אנחנו חייבים לגבש תוך יומיים שלושה הצעת חוק שתסדיר את כל נושא הפיגועים, עם פיצוי ופטור ממסים לתקופה מסוימת ומארנונה, ושיפוי של הנזקים.

עופר חוגי: צריך לטפל בכל הנושאים הללו כמו הטיפול בנפגעי הטרור.

עופר חוגי: ברגע שאנחנו נותנים את זה לממשלה, הממשלה תהיה מחויבת לגמור את זה כמה שיותר מהר.

עופר חוגי: אם אנחנו לא נגיש הצעת חוק אז חבל על הזמן שלנו.

עופר חוגי: הממשלה תמסמס את העסק.

עופר חוגי: אנחנו נתגבש פה ונגיש הצעת חוק מסודרת וכל אחד יגיש את הערותיו.

עופר חוגי: יש כמה תקדימים מנפגעי טרור.

עופר חוגי: אנחנו נעשה פטור הנחה להצעת החוק הזו ונגיש אותה במהירות.

עופר חוגי: רק אז אתה תראה שכל המנכ"לים ישבו יחד ואז גם האוצר יאמר: בואו נצמצם נזקים.

עופר חוגי: זו השיטה היחידה, אין לנו שיטה אחרת.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת ויצמן שירי, בבקשה.

ויצמן שירי: עופר, אני מסכים איתך, אבל החברים שיושבים כאן אין להם זמן לחכות.

ויצמן שירי: הצעת חוק הכי זריזה שתוכל להעביר תארך תקופה של יותר משלושה חודשים.

ויצמן שירי: אנחנו עוד מעט יוצאים לפגרה.

ויצמן שירי: אנחנו יכולים לדבר על מה שיהיה בעתיד.

ויצמן שירי: כרגע צריך להתמודד עם מה שישנו היום.

ויצמן שירי: הוועדה כוועדה צריכה לפנות לשר האוצר בלי שום קשר לחקיקה.

ויצמן שירי: אין כאן עניין פוליטי, זה עניין כספי.

ויצמן שירי: יש פה בעיה קשה מאוד שהמשמעות שלה היא קריסה של אנשים האלה.

ויצמן שירי: הם מצטרפים למעגל האבטלה, כאשר מסביב להם ישנם עוד מאות אנשים שמצטרפים למעגל האבטלה.

ויצמן שירי: כפי שהמדינה יודעת לעשות ביטוח לחברת אל-על, וכולם זוכרים כיצד אנחנו נתכנסנו באמצע הלילה בשביל לבטח את חברת אל-על דרך חברת ענבל, על אותו בסיס חברת ענבל או חברה אחרת צריכה לדאוג לאנשים האלה.

ויצמן שירי: המדינה צריכה להוציא מכרז לבטח את העניין הזה של פעולות טרור עם כל מה שמשתמע.

ויצמן שירי: לא יכול להיות שכאשר אדם נוסע במכוניתו וישנו פיגוע, חברת הביטוח תשלם על נזקי המכונית, אבל הוא יצטרך להתרוצץ בין גורמים שונים שיטפלו בנזקים הפיזיים שלו, כי חברת הביטוח לא מכסה את הנזק הזה.

ויצמן שירי: לכן, פעם אחת צריך לעשות סדר.

ויצמן שירי: אנחנו חיים היום במדינה שנמצאת במצב חירום, אנחנו במצב מלחמה, נקודה.

ויצמן שירי: ולכן, כפי שאנחנו יודעים לפנות בדברים מאוד מסוימים, אנחנו צריכים לפנות אליו גם הפעם.

ויצמן שירי: אין זמן לתקנות, אין זמן לחוקים.

ויצמן שירי: אפשר במקביל לעשות את הדברים.

ויצמן שירי: המצב בו מר פריימן מחזיק את העובדות שלו בבית עד אשר הוא יסיים את פעולות השיפוצים בחנות שלו שנפגעה, הוא מצב שלא ייתכן.

איתן כבל: אין לו הכנסות.

משה חסיד: אני מבעלי חנות כורש במרכז העיר.

משה חסיד: הרבה אנשים בכל העולם ראו את תמונתה של אשתי בטלוויזיה.

משה חסיד: אנחנו מקבלים הרבה טלפונים מכל העולם.

משה חסיד: אתם יכולים לשבת בהרבה ועדות ותשתו כוס קפה, ותבואו ותלכו.

משה חסיד: אבל, זה לא יעזור לנו.

משה חסיד: אין יותר טוב ממבט עיין.

משה חסיד: בואו תנהלו את הוועדות האלו ברחוב יפו.

משה חסיד: בואו תראו באיזו מצב אנחנו נמצאים.

משה חסיד: עד אשר לא תראו במו עינכם מה קרה לנו, אתם כל הזמן תשבו בוועדות.

משה חסיד: אני רואה בטלוויזיה שכל חברי הכנסת יושבים עם כוס קפה ומחייכים.

ויצמן שירי: זה לא הוגן מה שאתה עושה.

ויצמן שירי: הקשבנו בקשב רב.

איתן כבל: מר חסיד, בשביל זה הבאתי את הנושא לדיון.

איתן כבל: זהו דיון דחוף.

משה חסיד: אנחנו רוצים טיפול מיידי.

ראובן חסידים: קודם כל, שלום לכולם.

ראובן חסידים: ברוך השם, תודה לאל, כולנו חיים.

ראובן חסידים: זה רווח לנו ולילדנו ואנשים יכולים לבוא ולראות כי יש אנשים בירושלים.

ראובן חסידים: אני מזמין אתכם לבוא ולראות מה קורה בירושלים.

ראובן חסידים: אנחנו הסוחרים, הפרסומאים הכי טובים, אבל אתם גם כן צריכים להיות הפרסומאים שלנו.

ראובן חסידים: אנחנו עושים את שלנו ועד עכשיו, למרות כל הפיגועים, עשינו את הכל בשקט ולא דיברנו.

ראובן חסידים: המשכנו בחיים שלנו ופתחנו את החנויות, תודה לאל.

ראובן חסידים: אני ראיתי את המחבלת המתאבדת.

ראובן חסידים: באותו רגע מכיוון שלא היה לי מה לעשות בחנות עזבתי את החנות.

ראובן חסידים: ברגע שעזבתי את החנות נשמע קול הפיצוץ החזק.

ראובן חסידים: האם אנחנו צריכים לראות מחזות כאלו כל יום?

ראובן חסידים: כולנו צריכים להיות ביחד כפי שכתוב: "והשיב לב אבות על בנים ולב בנים על אבותם".

ראובן חסידים: צריך לעשות את הדברים כמה שיותר מהר, וכולנו צריכים להתחזק.

שי זקן: כאשר ישנו פיגוע בתחילת רחוב יפו, זה עדיין לא אומר שהחנות שלי שהיא מאה מטר לא נפגעה.

אברהם הירשזון: שי, אנחנו מדברים על אזור פיגוע.

יעקב ליצמן: אני רוצה לסכם את הדיון ואני רוצה לחזור על מה שאמרתי בהתחלה עם תוספת.

יעקב ליצמן: העירו כאן שאנחנו צריכים את שר האוצר ואמרו גם ראש הממשלה.

יעקב ליצמן: אנחנו נפנה לשר האוצר ונעביר לראש הממשלה מכתב ונודיע לו על המלצות הוועדה, וכפי שאמרתי קודם, מר אהרון אליהו ירכז את כל הנושא, כולל ביטוח לאומי, נפגעי האיבה, וכל הנושאים האחרים.

יעקב ליצמן: אתם אומרים שפרק זמן של חודש ימים הוא פרק זמן ארוך.

יעקב ליצמן: אבל, אני חושב שפרק זמן של חודש ימים הוא לא פרק זמן ארוך לעבודה שכזו.

יעקב ליצמן: אני מקווה שעד אז לא יהיו פיגועים.

יעקב ליצמן: אבל לצערנו, אנחנו מתורגלים בפיגועים.

יעקב ליצמן: בד בבד, אני מקבל את הצעתו של חבר הכנסת איתן כבל.

יעקב ליצמן: הוא יעמוד מטעמנו על התקדמות הנושא מקרוב.

יעקב ליצמן: הוא ידחוף את הדבר.

יעקב ליצמן: אנחנו נתכנס עוד פעם לישיבה בקרוב.

יעקב ליצמן: אני לא רוצה שאדם שעבר אירוע יצטרך להתרוצץ בין הגורמים השונים.

יעקב ליצמן: אני רוצה שהכל יהיו מרוכז ומסודר.

יעקב ליצמן: צריך להקים בכל מקום ומקום, לא רק בירושלים, גוף מסודר שיטפל בפיגועים.

יעקב ליצמן: אנחנו נעשה את זה מסודר ונשתדל להגיע למסקנות תוך חודש ימים.

יעקב ליצמן: אם צריך חקיקה אז זה יהיה.

יעקב ליצמן: אבל אז אחת מהשתיים, או שהאוצר יביא את זה.

יעקב ליצמן: אם לא, אנחנו נביא את זה.

יעקב ליצמן: איתן כבל כבעל ההצעה, יעמוד מקרוב מטעם ועדת הכספים.

רחמים מלול: מה עם ההצעה להקמת קרן לנפגעי פיגועים כפי שיש קרן לנפגעי טבע.

יעקב ליצמן: רחמים, היו כאן כמה הצעות.

יעקב ליצמן: צריך להקים, אתה יודע במה כרוכה הקמת קרן.

יעקב ליצמן: תודה רבה, הישיבה נעולה.