ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 372, 2002-02-03 14:00

יעקב ליצמן: אני פותח את הישיבה.

יעקב ליצמן: הודעתי בשבוע שעבר שבדיון בהצבעות אף אחד מעבר לחברי הכנסת לא יהיה נוכח בחדר, גם לא נציגי הממשלה, גם לא עוזרים.

יעקב ליצמן: ויצמן שירי: אי אפשר בלי ייעוץ משפטי.

יעקב ליצמן: היו"ר יעקב ליצמן: אני רוצה להבהיר – בדיון בחוק הרלוונטי אני אאפשר לנציגי המשרד הממשלתי הרלוונטי.

יעקב ליצמן: למשל בדיון על מטרת החוק זה רק האוצר, בפרק ב' בנושא תחבורה יישבו כאן נציגי משרד התחבורה.

יעקב ליצמן: יוסף פריצקי: אדוני היושב ראש, יש כאן שלוש הסתייגויות של חבר הכנסת דוד לוי, של קבוצה די גדולה של חבר הכנסת זנדברג בעניין הסטודנטים ועוד הסתייגות שלישית שאני לא זוכר מהי.

יעקב ליצמן: יכול להיות שהממשלה מעלה על כך טענה של נושא חדש.

יעקב ליצמן: אולי תביא אותם קודם כל לכאן שנחליט בכלל – אם זה נושא חדש אזי זה הולך לוועדת הכנסת ונגמור.

יעקב ליצמן: הם לא בסעיפים – האחד זה שכר לימוד לסטודנטים, השני זה הלוואות בנקאיות.

יעקב ליצמן: היו"ר יעקב ליצמן: קודם כל, אני רוצה לתת את רשות הדיבור לאנה שניידר לפני שאנחנו מתחילים את ההצבעות לגבי מה שהעלה כאן חבר כנסת פריצקי.

יעקב ליצמן: אני אאפשר לו להעלות את זה – לא עכשיו – במשך הדיון היום ואנחנו נחליט.

יעקב ליצמן: אנה שניידר: רציתי להסביר מבחינה פרוצדורלית.

יעקב ליצמן: מונח בפניכם נוסח שעמלנו עליו קשות שמהווה קודם כל מיזוג של שלושת החוקים כפי שהוחלט כאן פלוס התיקונים שעד כמה שאנחנו הבינונו נכנסו במהלך הדיונים של הוועדה.

יעקב ליצמן: כתבתי על יד כל סעיף את המספר של הסעיף מתוך החוק המקורי ששם אפשר לראות אותו בהצעה ה"כחולה".

יעקב ליצמן: אם יש למישהו איזושהי הערה או הסתייגות מהנוסח – זה הזמן.

יעקב ליצמן: אנחנו לא נקרא זאת שוב.

יעקב ליצמן: כשיושב ראש הוועדה יאמר שמצביעים על סעיף או על פרק מסוים, הוא צריך להגיד גם את מספר הסעיף המקורי כדי שבפרוטוקול אפשר יהיה לאתר את הדיונים שהתייחסו לאותו סעיף.

יעקב ליצמן: הסתייגויות מהותיות אתם צריכים להעלות כאן – לא את הנוסח אלא מי שיש לו הסתייגות מהותית הוא צריך בזמן הדיון בסעיף ספציפי להגיד את זה.

יעקב ליצמן: אם זה לא יתקבל, זה יעלה למעלה.

יעקב ליצמן: מיכאל קליינר: כאן זה מופיע כפי שהיה בקריאה ראשונה?

יעקב ליצמן: אנה שניידר: כאן זה מופיע כבר עם השינויים שהוכנסו במהלך הדיונים – עד כמה שאני הבנתי שיש שינויים שהם הוסכמו.

יעקב ליצמן: מיכאל קליינר: לא הוסכמו.

יעקב ליצמן: למשל, חוק הלפרט – האם יש כבר שינוי לפי הסכמה?

יעקב ליצמן: אנה שניידר: חוק הלפרט – יש שינוי לפי הסכמה.

יעקב ליצמן: מיכאל קליינר: אז אני מסתייג.

יעקב ליצמן: ..

יעקב ליצמן: אנה שניידר: אז אתה תגיד את זה.

יעקב ליצמן: מיכאל קליינר: איזו הצדקה יש לתת דבר כזה אם נעשו כאן שינויים שלמעשה לא הוצבעו בכלל?

יעקב ליצמן: אנה שניידר: עשיתי שינויים שעכשיו יצביעו עליהם.

יעקב ליצמן: זאת טיוטה.

יעקב ליצמן: לא יכולתי לעשות זאת בדרך אחרת.

יעקב ליצמן: אברהם בייגה שוחט: אני רוצה לחזור להחלטה שהיתה כאן ושבכל אופן צריך לסגור זאת מחדש, והיא שאנחנו נדון ונצביע על התקציב רק כשהוא יהיה בידינו ויהיו כמה שעות שנוכל לעיין בו.

יעקב ליצמן: היו"ר יעקב ליצמן: אמרתי ואני חוזר ואומר – אנחנו נצביע על התקציב אחרי שחברי הכנסת יוכלו לעיין בו.

יעקב ליצמן: נחום לנגנטל: אם יגיע התקציב מודפס, נניח שזה יגיע בשעה 17:00-18:00 אחר הצהריים, אני שואל אותך האם אתה תקיים כאן הצבעה נניח ב-21:00-22:00 בערב היום או שתקיים הצבעה על התקציב מחר בבוקר?

יעקב ליצמן: על התקציב לא תהיה הצבעה היום, נקודה.

יעקב ליצמן: לגבי עצם העניין – את חוק ההסדרים אני מקווה שנסיים היום.

יעקב ליצמן: יש לי שאלה נוספת, ואני אחליט יותר מאוחר – נניח שאנחנו לא נקבל את התקציב וחוק ההסדרים כן יעבור, האם להעלות את זה למליאה להצבעה או לא.

יעקב ליצמן: נחליט בהתייעצות יותר מאוחר, על פי המצב.

יעקב ליצמן: אבשלום וילן: האופוזיציה נגד בכל מקרה.

יעקב ליצמן: היו"ר יעקב ליצמן:

יעקב ליצמן: אנחנו הולכים להצביע על חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התצקיב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס"ב-2002, שזה כולל בתוכו מיזוג של שלושה חוקי הסדרים – נספח מס' 3043/א, נספח מס' 3065/א, נספח מס' 3072/א.

יעקב ליצמן: אנחנו מדברים כרגע על סעיף 1 – מטרת החוק – סעיף 1 בחוק מס' 1.

יעקב ליצמן: רחמים מלול: אני מבין שאדוני מתכוון להצביע על מטרת החוק.

יעקב ליצמן: לדעתי, דווקא על מטרת החוק אי אפשר להצביע כי כתוב: "במטרה לאפשר הגברת הצמיחה והתעסוקה, השגת יעדי התקציב.

יעקב ליצמן: " על איזה תקציב, אדוני, אנחנו מדברים כאן?

יעקב ליצמן: הרי ספר התקציב החדש אינו בידינו.

יעקב ליצמן: אז מה, נעשה שקר בנפשנו?

יעקב ליצמן: על כך גם חבר הכנסת בייגה שוחט מסכים איתי.

יעקב ליצמן: יוסף פריצקי: כולם מסכימים.

יעקב ליצמן: רחמים מלול: אני דווקא הייתי מוכן שהוא יעבור לסעיף התחבורה, אבל להצביע על המטרה כאשר המטרה לא לפנינו?

יעקב ליצמן: אני מבקש את ההתייחסות של היועצת המשפטית להערה.

יעקב ליצמן: משה גפני: אדוני היושב ראש, האמת היא שהטענה שחבר הכנסת רחמים מלול זאת טענה נכונה, אבל מקובל כל שנה שמאשרים קודם את חוק ההסדרים, לאחר מכן מאשרים...

יעקב ליצמן: היו"ר יעקב ליצמן: חבר הכנסת רחמים מלול לא טען את זה.

יעקב ליצמן: אתה לא הבנת.

יעקב ליצמן: הוא טען שנכון שכל פעם מצביעים על חוק ההסדרים קודם אבל זה לאחר שראו את חוק התקציב.

יעקב ליצמן: אני מסכים איתו וחולק עליו בהצבעה.

יעקב ליצמן: משה גפני: אני מציע לחבר הכנסת רחמים מלול להצביע על הסעיף של מטרת החוק.

יעקב ליצמן: נצביע על חוק ההסדרים.

יעקב ליצמן: אדוני היושב ראש, אני מציע להצביע על החוק.

יעקב ליצמן: אם יגיע לכאן התקציב ויתברר שחוק התקציב הוא איננו תואם את חוק ההסדרים...

רחמים מלול: אז תבטל את ההצבעה?

רחמים מלול: משה גפני: כפי שאמר חבר כנסת רחמים מלול, אנחנו לא נעשה שקר בנפשנו.

רחמים מלול: אני מעריך שמשרד האוצר – כך הוא אמר אצל ראש הממשלה - אמור להביא את חוק התקציב לקריאה שנייה ושלישית.

רחמים מלול: אם זה יהיה תואם את חוק ההסדרים – בסמכותך כיושב ראש הוועדה, תעלה את שני החוקים למליאה.

רחמים מלול: במידה שזה לא יהיה תואם – אל תעלה אף חוק.

רחמים מלול: אבשלום וילן: כבוד היושב ראש, אני עכשיו מדבר ברצינות.

רחמים מלול: כאופוזיציה אני אומר לך – את הפארסה הזאת צריך להפסיק.

רחמים מלול: מדינת ישראל לא יכולה להרשות לעצמה את הביזוי הזה.

רחמים מלול: אתם לא גמרתם בתוככם הקואליציה את התקציב.

רחמים מלול: כרגע יושב אלי ישי עם שר האוצר.

רחמים מלול: תגמרו את זה.

רחמים מלול: הרי אי אפשר להצביע על חוק ההסדרים בלי שרואים תקציב, משום שלכם יש תביעות ועד שלא תיענו לכאן או לכאן, לא תדעו כיצד להצביע.

רחמים מלול: לכן, במקום לבזות כאן את כולנו – הכל כאן מול התקשורת – תעשה הפסקה לכמה שעות, תגמרו לעשות סדר בביתכם ותביא זאת אלינו.

רחמים מלול: ולא – חבל על הזמן.

רחמים מלול: היו"ר יעקב ליצמן: השיר והניסוח שאתה צועק את זה – אנחנו רק מתחילים את הדיון.

רחמים מלול: אתה כבר מתחיל בקול רם.

רחמים מלול: אנחנו רוצים לשמור על בריאותך.

רחמים מלול: אבשלום וילן:

יעקב ליצמן: שמעתי את הדברים.

יעקב ליצמן: אני מבקש לשמוע את היועצת המשפטית.

יעקב ליצמן: אנה שניידר: חוק ההסדרים מבחינה משפטית – ואני מדגישה מבחינה משפטית – הוא נפרד ולא קשור לחוק התקציב.

יעקב ליצמן: אתם יכולים באופן משפטי – ואני שוב מדגישה כל הזמן רק באופן משפטי – להצביע.

יעקב ליצמן: רחמים מלול: אדוני היושב ראש, האם אדוני יודע מהו אחוז הגירעון בתקציב החדש?

יעקב ליצמן: היו"ר יעקב ליצמן: אדוני, נתתי לכם חמש דקות התייעצות.

יעקב ליצמן: תבדוק.

יעקב ליצמן: רחמים מלול: אני עוד לא ביקשתי את ההתייעצות.

יעקב ליצמן: היו"ר יעקב ליצמן: הוא ביקש.

יעקב ליצמן: אנחנו נעשה חמש דקות הפסקה.

יעקב ליצמן: שעה 14:45.

יעקב ליצמן: אנחנו מחדשים את הישיבה.

יעקב ליצמן: אנחנו ניגשים להצבעה על מטרת החוק, סעיף 1.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: בעד – 11 נגד – 6 נמנעים – אין סעיף 1 בחוק מס' 1 נתקבל.

רחמים מלול: אני מבקש רוויזיה.

יעקב ליצמן: חמש דקות.

יעקב ליצמן: זאב בוים: לא.

יעקב ליצמן: שתי דקות רוויזיה.

יעקב ליצמן: היו"ר יעקב ליצמן: אני לא אמשיך את זה כל הערב, תאמינו לי.

יעקב ליצמן: אם אני אראה שאני צריך לעבור את זה כל הלילה – אני סוגר את הישיבה.

יעקב ליצמן: איתן כבל: אדוני היושב ראש, כדי שנמנע מעצמנו – אנחנו יודעים למה כלה נכנסת לחופה לפי התרגילים כאן.

יעקב ליצמן: אני לא מוכן להיות כלי משחק.

יעקב ליצמן: נחכה לסיום הפגישה.

יעקב ליצמן: היו"ר יעקב ליצמן: מי בעד בקשת הרוויזיה של סיעת ש"ס?

יעקב ליצמן: בעד – 7 נגד – 9 נמנעים – אין בקשת הרוויזיה של סיעת ש"ס לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: הרוויזיה לא אושרה.

אנה שניידר: סעיף 1 אושר.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף הבא – פרק ב': תחבורה.

יעקב ליצמן: אנה שניידר: אתה מצביע על כל הפרק.

יעקב ליצמן: סעיפים 2 ו-3, שזה סעיף 2 בחוק מס' 1 וסעיף 5 בחוק מס' 1, עד עמוד 8.

רונן וולפמן: לאחר שדיברנו בעניין הזה עם חבר כנסת שירי ויצמן, אנחנו מתכוונים לבוא ולנהל משא ומתן על שני הקטעים – גם על קטע 18 וגם על הקטע הדרומי מתוך כוונה ששני הקטעים יבוצעו ככביש אגרה.

רונן וולפמן: אנחנו רק מבקשים להשאיר את הסעיף כפי שהוא מכיוון שאנחנו רוצים את דרגות החופש במשא ומתן על מנת לאפשר להתדיין ולנסות להסכים עם הזכיין הנוכחי ועם גורם אחר שיכול לזכות במרכיב הזה מתוך כוונה שמפעיל האגרה יהיה מפעיל אחד כי יש לנו סעיף בחוזה הזיכיון על מנת לאפשר שאותו גורם יפעיל את כל מרכיב האגרה בלבד.

רונן וולפמן: לצרכי משא ומתן אנחנו מבקשים שלא לכרוך את שני הדברים כחבילה אחת כי זה יגרום לנו לשלם יותר כסף מול הזכיין.

רונן וולפמן: ויצמן שירי: אני מבקש שאנה תנסה יחד עם ימימה לנסח את העניין משפטית שמצד אחד לא נכבול את ידי נציגי האוצר מול היזמים, אבל מצד שני שלא יהיה ספק שבסופו של דבר לא יוכל לצאת לדרך – ולא משנה כרגע מי היזמים – לא ייצא לדרך הפרוייקט הצפוני בלי שיהיה גם הפרוייקט הדרומי.

רונן וולפמן: ישראל כץ: הניסוח ברור.

רונן וולפמן: כתוב בו זמנית.

ויצמן שירי: היום זה כביכול לא כלכלי – ועשינו את החשבון של העניין מבחינה מתמטית – להיפך, אני טוען שהקטע הדרומי יכול לסבסד את הקטע הצפוני כתוצאה מהעלויות הנמוכות יחסית.

ויצמן שירי: ישראל כץ: אם נחייב אתכם, אז גם כלכלית בסוף הכל יסתדר.

ויצמן שירי: אם לא – זה יהיה רק הצפוני.

ויצמן שירי: לפי בדיקה שעשיתי מבחינת המספרים, עלות קילומטר לנגב תהיה יותר נמוכה ב- 50% מקטע צפוני בגלל בעיות טופוגרפיות – אין מעברי מים יחסית, אין בעיה של פיצוי ותשלומים על כל מיני הפקעות.

מיכאל קליינר: אין ספק שהקטע הדרומי יותר זול.

מיכאל קליינר: איתן כבל: שירי, אתה יודע מה המשמעות של זה?

מיכאל קליינר: הפרוייקט שעובדים עליו היום באיזור ראש העין...

מיכאל קליינר: ויצמן שירי: זה לא קשור לראש העין.

מיכאל קליינר: הקטע הצפוני קשור לראש העין?

מיכאל קליינר: רונן וולפמן: זה אותו חוזה.

מיכאל קליינר: ויצמן שירי: זה לא פוגע.

מיכאל קליינר: אני רוצה מצד אחד שנאשר את זה, אבל מצד שני שלא ייווצר מצב שנשב כאן בעוד שנה – ודיברנו וקיבלנו התחייבויות – אני לא רוצה להגביל את יכולת התמרון שלהם כי אני מבין מה המשמעות.

מיכאל קליינר: ישראל כץ: אני חושב שהמצב הוא ברור.

מיכאל קליינר: מראש התכנון – וכאן היה יכול להיות לי ויכוח עם איתן כבל, אבל לצערי הוויכוח כבר לא רלוונטי – מראש נתנו קטע אמצעי שזו השמנת הכלכלית לחברה אחת ולא יתנו שהיא תצטרך לבנות עד ראש הנקרה ועד הדרום, אלא נתנו לה את החלק המרכזי.

מיכאל קליינר: עכשיו הולכים להגדיל ולהוסיף – ומה שנראה יותר משתלם כלכלית כרגע זה לא הקטע הצפוני ממש, זה לכיוון צפון, עד אליקים.

מיכאל קליינר: יילכו ויתנו את זה ובזה ייסגר הסיפור של הכביש.

זאב בוים: מה עם הנגב?

ישראל כץ: על זה אנחנו מדברים.

ישראל כץ: אם לא נתנה את זה עכשיו, אם לא יבנו ביחד את הקטע הדרומי- אני בכלל חושב שהיה צריך את כל הכביש, לא רק מה שמדברים עכשיו ולא רק עד אליקים, היה צריך גם את הגליל ואת הנגב ממש לכלול בהסדר הזה ואני קורא לממשלה גם לעשות את זה ולתקן את היעדר התפיסה הלאומית הרחבה.

ישראל כץ: אבל, אני חושב שהמינימום שצריך להיות כלול בניסוח – אם רוצים שכביש חוצה ישראל ישרת את הפריפריות – המינימום זה לקבוע שהצפון והדרום יבוצעו בו-זמנית, ואני סומך על אנשי האוצר שהם יידעו לנהל משא ומתן שזה יהיה בו-זמנית.

ישראל כץ: אמנון כהן: הצפון כבר התחיל.

ישראל כץ: לא התחיל.

ישראל כץ: יש תכנון לגבי שניהם, הם אומרים שהקטע הדרומי פחות כלכלי.

עופר חוגי: היות שמדינת ישראל רוצה לסלול גם את הכביש, אני לא חושב שאם אנחנו נכניס את זה לתוך החוק, ייפגע המשא ומתן.

עופר חוגי: לפי דעתי זה דווקא יכול לעזור במשא ומתן כי אתם נותנים קטע יותר גדול.

עופר חוגי: שנית, אתם יכולים לתת גם סבסוד מסוים לאותו יזם ולהגיד לו – לאחר בדיקה אם נראה שאתה לא מרוויח, אנחנו ניתן סבסוד מסוים כי בכל מצב אנחנו רוצים לבנות את הכביש הזה.

עופר חוגי: אני חושב שאנחנו חייבים להכניס את זה בתוך החוק כי אם לא נכניס לתוך החוק – אתם תשכחו מאיתנו.

מוסי רז: אני רוצה לבקש לשקול את כל העניין הזה שוב כי אני אומר לכם – יש כאן תקדים מסוכן ביותר – ואני אומר זאת בידיעה.

מוסי רז: אני בטוח שכל מי שעסק בדברים האלה עשה רק ממניעים טובים וטהורים, אבל יש כאן תקדים מסוכן ביותר שבעתיד יזמים של תוכניות כאלה ואחרות – יכול להיות כבישים ויכול להיות דברים אחרים – יבנו על כך שיכול להיות שמישהו יתן להם איזו מילה שאולי פעם איזה שר אוצר ושר תחבורה או שר אחר יכניסו לחוק ההסדרים שיתנו להם פרוייקט להמשך.

מוסי רז: רבותי, זו בעיה.

מוסי רז: אנחנו מוחקים כאן את חוק חובת המכרזים בדלת האחורית.

מוסי רז: זה תקדים מאד מסוכן וגם אם יחסכו עליו כמה שקלים – מה שאני לא בטוח – זה עוד יעלה לנו בנזק כבד בעתיד.

ויצמן שירי: אני מציע – במקום שמופיע שר האוצר ושר התחבורה, באותו מקום יופיע גם ובאישור ועדת הכספים.

ישראל כץ: איזה סעיף זה?

ויצמן שירי: הרחבת חוזה הזיכיון – סעיף 3א.

ויצמן שירי: (א).

ויצמן שירי: אני מבקש שאנה תיתן לי תשובה.

אנה שניידר: זה ועדת הכלכלה.

אבשלום וילן: היה כאן דיון בנושא, אני לפחות הייתי בדיון וההנמקה העיקרית שעלתה, שאם ייעשה הקטע המרכזי צפוני כרגע ולא הדרומי – שהוא כדאי ליזם – בחיים הוא לא יקח את הקטע הדרומי, גם ההערה של רונן לא פותרת את הסוגיה הזאת.

אבשלום וילן: אם הרוב האוטומטי רוצה להצביע על כך שהקטעים הרווחיים יילכו ויחזרו כאן כל ה-20 שנה האחרונות בדו"ח מבקר המדינה – תצביעו, אבל ההערה שהשמיע האוצר לא פותרת את הדרישה שהיתה כאן.

יוסף יצחק פריצקי: הביעו כאן החברים טענה אמיתית.

יוסף יצחק פריצקי: הם רוצים לפקח שגם אצלם יהיה, זאת אומרת שיהיה איזשהו שוויון.

יוסף יצחק פריצקי: הדרך היחידה לעשות את זה היא להכפיף את זה לאיזושהי ועדה מוועדות הכנסת כי אז לפחות זה בא – לא אכפת לי שזו לא ועדת הכספים.

ויצמן שירי: לא, אני לא רוצה שזה יהיה אצל פורז.

יוסף יצחק פריצקי: זה לא משנה למה.

יוסף יצחק פריצקי: אם אכן יבוא הפרוייקט שלא יהיה ככה, אתה כבר כפוליטיקאי מיומן תדע לעשות את מה שצריך לעשות.

יוסף יצחק פריצקי: הרי ממה אתה חרד?

יוסף יצחק פריצקי: אתה חרד מכך שיישבו שני אנשים, יגמרו עניין ופתאום יודיעו על זה.

ישראל כץ: הם כבר אמרו את זה, לא היית בדיון.

ישראל כץ: הם הודיעו שהם הולכים רק לקטע הצפוני.

יוסף יצחק פריצקי: לא יכול להיות ששני השרים לבד יחליטו בלי איזשהו פיקוח פרלמנטרי של איזושהי ועדה כי יש אינטרסים מאד ברורים של העניין הזה – אז או ועדת הכספים או ועדת הכלכלה או ועדת הפנים, זה לא משנה לי.

יוסף יצחק פריצקי: בכולן יש נציגי סיעות.

מיכאל קליינר: כאן דיברו על כך שכל המטרה של הסעיף הזה היא להקל ולזרז, אז אתם משימים מכשולים.

מיכאל קליינר: תביאו את זה לוועדה של כנסת – קבוצה של חברי כנסת תשתגע, יהיה לה חשבון אחר, תקעתם את הכביש.

מיכאל קליינר: לכן אני מתנגד לוועדת הכספים.

ויצמן שירי: תמצא פתרון משפטי.

מיכאל קליינר: אני באמת בעד הקטע הדרומי.

מיכאל קליינר: אני חושב שזה תשתיות, אני חושב שזה מקרב למרכז הארץ, אני חושב שצריך לעשות את זה, אבל אני חושב גם שצריך להאמין לאוצר מכיוון שאם אנחנו נסרבל בחקיקה את המשא ומתן עם החברות, תפסת מרובה לא תפסת.

אברהם-בייגה שוחט: אבל לא היית בדיון.

מיכאל קליינר: הייתי בדיון.

מיכאל קליינר: אם אני שוגה, תאמין לי הייתי הולך לפתרון כי אני באמת חושב שצריך לעשות את הדרומי.

מיכאל קליינר: אני רק חושב שלפעמים מרוב רצון לעשות טוב, רק שלא נמצא את עצמנו במצב שלא יעשו לא את הצפוני ולא את הדרומי.

מיכאל קליינר: ויצמן שירי: לא יהיה כזה דבר.

מיכאל קליינר: איתן כבל: אי אפשר שכל דבר יהיה נתון למשא ומתן פוליטי – כל כביש בארץ, כל מסילת ברזל.

מיכאל קליינר: הנקודה שאני מתייחס אליה היא שיש כאן החלטה.

מיכאל קליינר: ויצמן שירי: תשאירו את משאיות האשפה באיזור המרכז ואל תבואו לנגב ואל תסגרו לנו את הכבישים ולא צריך כבישים.

מיכאל קליינר: תשאירו את כל האשפה שלכם באיזור המרכז – זה חוצה מרכז, זה לא חוצה מדינת ישראל.

איתן כבל: את החלק שלי של האשפה אני לא אעביר.

איתן כבל: אי אפשר שכל דבר נביא לפיקוח ועדת כספים.

איתן כבל: נחליט מחר שכל כביש, כל מסילת ברזל יבואו לכאן לפיקוח – ליצמן יעכב עכשיו ועל כל כביש ועל כל מסלול שיהיה דו-מסלולי או לא דו-מסלולי נביא את זה לכאן.

איתן כבל: יש גם איזשהו גבול.

איתן כבל: ישראל כץ: הרי הם אמרו בגלוי שהם לא רוצים לסלול את הדרומי כי זה לא משתלם כלכלית.

איתן כבל: אם לא איפשרו את זה עכשיו, לעולם זה לא ייסלל.

איתן כבל: טלב אלסאנע:

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה לחזור לבסיס מדוע החוק מובא לכאן לפי הבנתי.

אברהם-בייגה שוחט: החוק מובא לכאן מכיוון שהקטע הצפוני הוא קטע שיש בו צידוק מבחינת הפעלה ככביש אגרה, וזה שכביש אגרה יהיה לו צידוק הוא צריך להיות במחיר מסוים והוא צריך לתת תשואה לאלה שמשקיעים.

ויצמן שירי: הוא יותר כלכלי, זה בדוק.

אברהם-בייגה שוחט: הרי למה זה בא הנה?

אברהם-בייגה שוחט: זה בא משום שיש בעיה משפטית של מתן הארכה וכיוון שהמכרז כלל 90 קילומטר ולא כלל את הקטע הזה.

אברהם-בייגה שוחט: אם לא היתה בעיה משפטית והיו מגיעים למסקנה במשרד התחבורה, באוצר ובכביש 6, שאפשר לתת לזכיין את ההארכה – היו נותנים, היו גם אנשים שחשבו שצריך לעשות זאת בכספי מדינה.

אברהם-בייגה שוחט: לאור הדברים האלה, אני בין אלה שחושבים שצריך לעשות את הכביש ואני אחזור ואגיד זאת שוב ושוב אפילו אם זה לא ימצא חן בעיני חבר הכנסת ישראל כץ.

אברהם-בייגה שוחט: יש לי פי כמה יד בכל הסיפור של הכביש הזה.

ישראל כץ: על כך אני מאשים.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא רוצה להגיד לך שאם חס וחלילה היו מאמצים את תפיסת עולמך והיו עושים את הכביש קודם כל מבאר שבע לקרית גת – הרי כל מי שנוסע מהנגב יודע שהבעיה שלו היא לא באר שבע קרית גת, הבעיה שלו היא הכניסה לאיזור המרכז.

אברהם-בייגה שוחט: מה המסקנה?

אברהם-בייגה שוחט: אם יתברר שבמשא ומתן אין כדאיות כלכלית – וזה יכול לקרות – או שהממשלה צריכה להגיד שהיא שמה...

ישראל כץ: אז תגידו את זה.

אברהם-בייגה שוחט: אבל צריך לבדוק את זה.

אברהם-בייגה שוחט: אם יתברר שאין - הממשלה צריכה להחליט שהיא לוקחת משני מיליארד או שניים וחצי מיליארד תקציב מעצ בשלוש שנים, מורידה 600-700 מיליון כל שנה.

ויצמן שירי: כמה כל הכביש עולה, אתה יודע?

אברהם-בייגה שוחט: אין לי מושג.

אברהם-בייגה שוחט: מיליארד וחצי?

ויצמן שירי: לנגב?

ויצמן שירי: עד אחוזם 340 מיליון שקל.

ויצמן שירי: ביום בממוצע עוברות שם 7,000-10,000 מכוניות.

ויצמן שירי: לפי 10 שקלים למכונית כיסית את העסק הזה כלכלית.

אברהם-בייגה שוחט: אתה אמנם מומחה, אבל אפשר גם לראות נייר על העניין הזה ויכול להיות שזה נכון, ואם זה נכון אז אין שום סיבה שלא יהיה זכיין.

אברהם-בייגה שוחט: אם אתה טועה – צריכה להתקבל החלטת ממשלה.

ויצמן שירי: אני גם מסכים לזה.

אברהם-בייגה שוחט: לכן אני אומר – הקשירה פשוט עלולה לעכב את העניין.

ישראל כץ: אגב, ההטחות האישיות האלה לא במקומן כי אני מבין מה אתה אומר ואני חולק על כך.

אברהם-בייגה שוחט: לא סתם מחליטים.

ישראל כץ: מה שמסבירים כאן כל המלומדים זה שחלק מראש לא יהיה לעולם כי הוא לא כלכלי.

אברהם-בייגה שוחט: לא נכון.

אברהם-בייגה שוחט: אתה מצטט החלטות ממשלה לא נכונות.

ישראל כץ: בגליל ובנגב לא יהיה לעולם ככביש אגרה כי הוא לא כלכלי.

ישראל כץ: מה שאני דורש מממשלה- כל הממשלות – שהחליטו על חוצה ישראל מקצה הנגב עד קצה הגליל, שכשמסתכלים כמה אפשר להרוויח בשמנת וכמה צריך לסבסד, שייעשו את זה על הכל.

ישראל כץ: וכשמוציאים מכרזים ומוסרים עבודות, יגידו למי שזוכה – כאן אתה תרוויח, כאן אנחנו נסבסד, אתה תיתן הצעת מחיר כוללת איך אנחנו מגיעים מקצה הגליל עד קצה הנגב.

משה גפני: התקיים דיון בשבוע שעבר גם על הסעיף הזה וגם על הסעיפים הבאים.

משה גפני: זה קצת לא הגון כלפי אלה שהשתתפו בדיון בשבוע שעבר לפתוח את הדיון מחדש.

עופר חוגי: כל מי שדיבר עכשיו, השתתף בדיון.

ויצמן שירי: אבל לא הגענו להבנה.

משה גפני: מה שהיה צריך להיות ואני חושב שזה מה שצריך להיות גם הלאה – האוצר היה צריך לבוא עם תשובות.

משה גפני: יש ויכוח אמיתי, ענייני, בין שתי תפיסות.

ויצמן שירי: אנחנו לא רוצים לטרפד, אנחנו רוצים להעביר את ההחלטה.

ויצמן שירי: מבדיקה שעשיתי וישבתי גם עם רונן – כל הסיפור יכול לעלות, כך הם אומרים, 340 מיליון שקל השקעה.

ויצמן שירי: גם בהנחה שייקחו 10 שקלים – אני לא אומר שיקחו מתושבי הנגב פחות – זה אומר שכדי שהמדינה לא תסבסד, ההכנסה צריכה להיות בערך שניים וחצי מיליון שקל לחודש, כלומר 10,000 מכוניות ביום כדי שתהיה הכנסה של 100,000 שקלים.

מיכאל קליינר: אבל יש אלטרנטיבה די טובה, בחינם.

ישראל כץ: היא לא בחינם.

עופר חוגי: החלק הצפוני, המדינה תיכננה אותו והוא מוכן לביצוע.

עופר חוגי: אם היום אנחנו לא נכניס את ההסתייגות – לא יתכננו את הקטע הדרומי.

ויצמן שירי: הוא לא מתוכנן.

ויצמן שירי: הוא מאושר סטטוטורית.

רונן וולפמן: נדמה לי שבכל הדיון הזה יש כאן אולי אי הבנה, רציתי לעדכן אתכם בנתונים ובסטטוס של הפרוייקט כפי שהוא נמצא כרגע.

אברהם-בייגה שוחט: זה אחרי שאומרים שהממשלה לא מעוניינת בזה.

ישראל כץ: מה זה לא מעוניינת?

ישראל כץ: אתה מסביר שהיא לא תבצע.

אברהם-בייגה שוחט: אני אמרתי שהיא לא תבצע?

אברהם-בייגה שוחט: באמת, אל תכניס לי דברים לפה.

רונן וולפמן: בשני הקטעים כאמור יש אישור סטטוטורי.

רונן וולפמן: בשני הקטעים כאמור יש תהליכי תכנון מתקדמים – בקטע הצפוני מתקדם יותר, בקטע הדרומי מעט בעיכוב אחריו כי הוא התחיל יותר מאוחר.

רונן וולפמן: כוונת הממשלה בהקשר הזה בשני הפרוייקטים להחיל אותם ככביש אגרה.

רונן וולפמן: לפי הנתונים שיש בידינו, הקטע הצפוני הוא קטע שיודע להחזיק את עצמו לבד.

רונן וולפמן: לפי הנתונים שבידינו – והם נתונים ראשוניים כאומדנים, כפי שאמרתי עדיין הקטע הדרומי בשלב ראשוני יותר – יכול להיות שיידרש סבסוד מסוים, אם כי להערכתנו לא גדול.

רונן וולפמן: מה אנחנו בעצם מבקשים כאן?

רונן וולפמן: אנחנו מבקשים הסמכה להתקשר בהארכת החוזה, מדוע?

רונן וולפמן: כי להבדיל למשל מפרוייקט מתקן ההתפלה באשקלון כדוגמה, שבו אין חוק ספציפי שמדבר על הליך מכרזי – שאומר שרק ייבחר בהליך מכרזי – באשקלון אין הסדר כזה, פועלים שם מתוקף דיני המכרזים הכלליים, ועל בסיס החוק הזה החשב הכללי ניהל משא ומתן, ואישר התקשרות נוספת.

רונן וולפמן: מדוע אנחנו חושבים שקשירה של שני הקטעים האלה יחד היא איננה טובה.

רונן וולפמן: לא בגלל העלות הכספית, אלא החשיבות של העניין היא בגלל יכולת התמרון מול היזם.

רונן וולפמן: כשאתה הולך מול יזם למשא ומתן, אתה יכול או להפסיד את הכל ולהגיד – לא יהיה לא קטע 18 עם אותו יזם ספציפי ולא הקטע הדרומי, או להתקשר איתו בגין שני הפרוייקטים ביחד.

רונן וולפמן: מה שאני מבקש בעניין הזה – וזה אני מבין קצת קשה כי לפעמים האמון מתערער – אבל כוונת הממשלה ואני אומר זאת כאן על השולחן, היא לבצע את שני הפרוייקטים גם יחד.

רונן וולפמן: האם לעשות את זה בו-זמנית – אני לא יודע כי זמן ההליכים של המשא ומתן יכולים להיות בצורה כזאת שהם לא יסתיימו בו-זמנית.

ויצמן שירי: אתה מתכוון להתחיל את המשא ומתן בו זמנית על שני הקטעים?

רונן וולפמן: לתת לנו את דרגות החופש להתקשר בצורה כזאת שהממשלה, בגלל מגבלות, תשלם ליזם יותר.

ויצמן שירי: כמה זמן אתה צריך?

ישראל כץ: לא נכתוב בו זמנית.

ישראל כץ: נכתוב לכל המאוחר שישה חודשים לאחר סיום הצפוני יתחיל הדרומי.

רונן וולפמן: אני לא יודע אם שישה חודשים.

ויצמן שירי: אנחנו צריכים להיכנס ללוח זמנים.

ישראל כץ: תגדיר את מידת החופש, תגדיר את לוח הזמנים.

רונן וולפמן: דיברתם על נושא של פיקוח פרלמנטרי.

ויצמן שירי: לא צריך את זה.

רונן וולפמן: הוא קיים.

רונן וולפמן: ועדת הכלכלה של הכנסת צריכה לאשר.

רונן וולפמן: לפי סעיף 3(א) היא צריכה לאשר את הכביש הנוסף ככביש אגרה.

רונן וולפמן: מרגע שהיא אישרה אותו, זה מופיע כהתייחסות בהצעת החוק, לצורך העניין אפשר לבוא ולסכם.

ויצמן שירי: כפי שישראל כץ אמר, חצי שנה יכולת התמרון שלכם.

אברהם הירשזון: אם לא יהיה חצי שנה, שיבואו לוועדת הכספים, נבקש אורכה נוספת.

ישראל כץ: שינוי ההסברים הוא כאן די מאלף כי זה לא בדיוק מה שהסברת לנו.

דוברים: אנחנו מבקשים התייעצות.

יעקב ליצמן: יש לכם שלוש דקות להתייעצות.

יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב ראש, יש כאן הסתייגויות שהגיש חבר הכנסת דוד לוי, שאני הגשתי אישית.

יוסף יצחק פריצקי: ההסתייגות הראשונה שלי היא לעניין אימוץ מסקנות ועדת וינוגרד להכניס את זה לחוק ההסדרים.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש להעלות להצבעה אלא אם כן מישהו מחברי הוועדה יטען כעת שזה נושא חדש, זה יילך לוועדת הכנסת.

יוסף יצחק פריצקי: יש כאן שלוש הסתייגויות שהגשנו– הסתייגויות מהותיות לחוק ההסדרים.

יוסף יצחק פריצקי: יש כאן הסתייגות שחתומה על ידי חברי כנסת מכל הבית – מהליכוד, מש"ס – לעניין מסקנות ועדת וינוגרד להכניס אותן לחוק ההסדרים.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש להצביע על ההסתייגות הזאת, אלא אם כן מישהו מחברי הוועדה כאן יאמר לי כפי דעתה של הגברת אנה שניידר, או מנציגי האוצר – גם את ההגינות הזאת צריך לומר - שזה נושא חדש, אז נעצור זאת ונלך לוועדת הכנסת.

נחום לנגנטל: אני רוצה להגיד לפרוטוקול שאני תומך בבקשתו של חבר הכנסת פריצקי.

אנה שניידר: קיימת פרשנות משפטית שכל נושא שלא נמצא ב"כחול", כלומר שלא עבר קריאה ראשונה בחוק ההסדרים הוא נושא חדש ואין מקום להכניסו, כי אחרת בדרך זו כל חבר כנסת יוכל להכניס כל חוק שהוא חפץ בו.

יעקב ליצמן: אני מקבל את העמדה המשפטית של אנה ואנחנו נעביר את זה לוועדת הכנסת.

משה גפני: אדוני היושב ראש, אני רוצה שיוכנס חוק לחוק ההסדרים – חוק – ששר החוץ לא יוכל לנהל משא ומתן בשבת.

אנה שניידר: חבר הכנסת גפני, אתה יכול אם אתה רוצה להגיש את זה בכתב.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לומר לך, אדוני היושב ראש – אם ועדת הכנסת תחליט שזה נושא חדש, זה בא לכאן להצבעה.

אנה שניידר: זה בא למעלה.

יעקב ליצמן: אני מכריז על הפסקה.

יעקב ליצמן: אני מחדש את הישיבה.

יעקב ליצמן: אנחנו ניגשים להצבעה על סעיף 2.

יעקב ליצמן: לפני כן מר רונן וולפמן רוצה להגיד כמה מלים.

רונן וולפמן: אני אומר שוב, הממשלה, בכלל, ואגף התקציבים, בפרט, מתכוונים לקדם את ביצוע שני הפרויקטים, גם הצפוני וגם הדרומי.

רונן וולפמן: עם השלמת הערכות העלות אנחנו מתכוונים להיכנס למשא ומתן בהליך של בחירת גורם מבצע לשני הקטעים.

רונן וולפמן: אני מבקש לקבל מכם קרדיט לכך שמה שאנחנו אומרים עכשיו אנחנו מתכוונים לבצע בהליך מזורז ומהיר ומבקש שלא יכבלו את ידינו בעת המשא ומתן בסעיפים ספציפיים בחוק.

רונן וולפמן: אני מציע לוועדה לקיים אחת למספר חודשים ישיבת מעקב בעניין הזה על מנת לראות איפה הדברים עומדים.

רונן וולפמן: אבל אני מבקש לא לכלול את ההתניות בהליך החקיקה.

ישראל כץ: אני רוצה שייאמר כאן בפירוש כתוספת מהותית ששני הקטעים המאושרים סטטוטורית עד אליקים ועד אחוזם יבוצעו לכל היותר בהפרש של שישה חודשים.

אנה שניידר: מה זאת אומרת "יבוצעו"?

אנה שניידר: אתה מתכוון לתכנון שלהם.

ויצמן שירי: תכנון לא מפורט עוד לא מבוצע.

ויצמן שירי: הוא מתכוון להתחלת הביצוע בשטח.

ישראל כץ: התחלת הביצוע בשטח, בכל היותר בהפרש של שישה חודשים.

אנה שניידר: שישה חודשים מיום תחילתו של החוק?

אנה שניידר: שישה חודשים ממתי?

ישראל כץ: מיום שמתחיל הביצוע של קטע 1.

אנה שניידר: מתי מתחיל הביצוע של קטע 1?

ישראל כץ: במידה והשרים ירצו בהארכה נוספת של ביצוע אחד מהקטעים, יובא הדבר לאישור ועדת הכספים.

ישראל כץ: אני לא רואה פה שום בעיה.

ישראל כץ: יש כאן שיקול דעת.

מיכאל קליינר: אני מציע להוסיף גם שיהיה מחלף מיוחד לבית-החולים באשדוד.

נחום לנגנטל: הם רוצים לעשות הסכם עם היזם על החלק הצפוני.

נחום לנגנטל: אתה אומר שאם לא יעשו הסכם על החלק הדרומי, אז המדינה תוך חצי שנה תצטרך להתחיל את הפעילות בעצמה בחלק הדרומי.

ישראל כץ: כן.

ישראל כץ: ואם היא רוצה הארכה, שתבוא לוועדת הכספים.

נחום לנגנטל: השאלה היא האם הממשלה מסכימה לזה.

מיכאל קליינר: היא אמרה שהיא לא מסכימה.

יעקב ליצמן: רבותי, אנחנו מצביעים.

יעקב ליצמן: הצבעה על ההצעה של חה"כ י' כץ לסעיף 2 - תיקון חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) בעד - 8 נגד - 8 ההצעה של חה"כ י' כץ לסעיף 2 לא נתקבלה.

ישראל כץ: אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: הצבעה על סעיף 2 - תיקון חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) בעד - 7 נגד - מיעוט סעיף 2 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 2 אושר.

ישראל כץ: ביקשתי רביזיה.

יעקב ליצמן: הצבעה על בקשת הרביזיה של חה"כ י' כץ בעד - 8 נגד - 7 הבקשה לרביזיה נתקבלה.

ויצמן שירי: חברי הכנסת כץ והירשזון מצביעים נגד הצעת הממשלה?

ויצמן שירי: אתם השתגעתם?

ויצמן שירי: זה אומר שאני יכול להתחיל להצביע כרצוני, כי הליכוד לא עומד בהסכמות.

זאב בוים: אני מבקש התייעצות סיעתית.

זאב בוים: אבקש הפסקה של 10 דקות.

זאב בוים: (הישיבה הופסקה בין 16:05-16:30)

יעקב ליצמן: חבר הכנסת ישראל כץ ביקש לדחות את ההצבעה על ההסתייגות שלו.

יעקב ליצמן: אנחנו ממשיכים.

יעקב ליצמן: יתכן שאני אצביע על כל הרביזיות ביחד.

יעקב ליצמן: נצביע על סעיפים 3 ו-4, בעניין הרכבת הקלה, בעמודים 2-8.

יעקב ליצמן: הצבעה על סעיפים 3-4 - תיקון פקודת מסילות הברזל בעד - 10 נגד - 4 אין נמנעים סעיפים 3-4 נתקבלו.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

אנה שניידר: אנחנו עוברים לפרק ג': גמלאות לעובדי מדינה - מעבר לפנסיה צוברת.

אנה שניידר: סעיף 5 בעמודים 8-11.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת הירשזון הגיש הצעה ואנחנו נצביע עליה.

אברהם הירשזון: ראשית, אני בעד המעבר לפנסיה צוברת.

אברהם הירשזון: על-פי הנוסח המוצע היום מתקבלת בסופו של דבר תוצאה, שכל העובדים יעברו או ל"מקפת" או לקרן אחרת של ההסתדרות הכללית ויישאר המונופול.

אברהם הירשזון: ביקשתי דבר אחד פשוט, שבישראל של 2002 כל עובד יוכל לבחור את קרן הפנסיה שלו כרצונו, זה הכל.

מיכאל קליינר: אולי אפשר לקבל החלטה בקונצנזוס.

עופר חוגי: ביקשתי להזמין את הממונה על הגבלים עסקיים אך הוא לא הוזמן.

עופר חוגי: דיברתי איתו היום והוא לא הבין מדוע הוא לא הוזמן.

עופר חוגי: היום לקרנות "מקפת" ו"מבטחים" יש כמעט 80% מהשוק, הן מונופול בשוק.

עופר חוגי: זה בניגוד לחוק.

יעקב ליצמן: לא שמעת את הממונה על הגבלים עסקיים עד היום?

עופר חוגי: כי אתה לא הזמנת אותו.

עופר חוגי: היום הולכים לקחת מסה מאוד גדולה של עובדי מדינה, שייכנסו למעגל הפנסיה הצוברת.

עופר חוגי: לכן חייבים להסדיר בחוק שלא לתת עוד כוח למונופול.

עופר חוגי: לא יתכן שאותו מונופול ישלוט על כל קרנות הפנסיה.

יעקב ליצמן: כלומר, אתה תומך בהצעה של חבר הכנסת הירשזון.

עופר חוגי: דבר שני, לפי החוק הזה קבוצות, כמו הסתדרות המורים, שלא עשו איתם משא ומתן, וכמו הרופאים, שלא נכללות בהסכם של ההסתדרות, יהיו מחוייבות להיכנס לחוק הזה.

עופר חוגי: היות שאנחנו קצת אחראים ולא רוצים להכניס את כל המשק לסחרור ולשביתות, אני מבקש להציע שייאמר, שמי שלא נמצא בהסכם עם ההסתדרות, עד שלא ייחתם הסכם, שר האוצר לא יוכל להטיל עליו אוטומטית את החוק.

אברהם-בייגה שוחט: תגמור במכה אחת את הכל.

עופר חוגי: אתה רוצה שיהיו שביתות?

אברהם-בייגה שוחט: לא יהיו שביתות.

יואל נווה: אני רוצה להתייחס לשתי הנקודות.

יואל נווה: אנחנו לא יכולים להסכים לשתי ההסתייגויות.

ישראל כץ: בכל שנה היו תיקונים, והכל עבר.

יואל נווה: אני רוצה להגיד דבר אחד כללי.

יואל נווה: נוסח החוק, כפי שהביאה אותו הממשלה בחוק ההסדרים, מוסכם מלה במלה, פסיק בפסיק, כחלק מההסכם עם ההסתדרות לגבי המעבר מפנסיה תקציבית לצוברת.

יואל נווה: לכן אנחנו לא יכולים להסכים לשום הסתייגות בנוסח החוק.

יואל נווה: אנחנו מחויבים על הנוסח על-פי ההסכם ועומדים מאחוריו.

יעקב ליצמן: זה לא אומר שאנחנו לא יכולים לשנות.

יואל נווה: מעבר לכך, לגבי המנגנון של משא ומתן ואחריו מעבר על-פי תנאי ההסכם שנחתם עם ההסתדרות, לא באיזה כפייה אחרת, צריך להבין - אמר את זה פה הממונה על השכר, אני רוצה להזכיר לכם - שלפחות הסתדרות המורים התחמקה ממשא ומתן בעניין הזה במשך זמן רב.

יואל נווה: חבר הכנסת חוגי מציע כעת לאפשר להם בעצם להמשיך ולהתחמק מהעניין הזה לנצח.

יואל נווה: יש ארכה בהסכם, של חצי שנה.

עופר חוגי: תן להם עוד שנה.

עופר חוגי: חצי שנה זה לא מספיק.

עופר חוגי: האם אתם מוכנים לכתוב שנה במקום חצי שנה?

יעקב ליצמן: חבר הכנסת חוגי, אני מציע לך להוריד את ההצעה שלך.

יעקב ליצמן: נקיים הצבעה על ההצעה של חבר הכנסת הירשזון.

יעקב ליצמן: הצבעה על ההצעה של חה"כ א' הירשזון לסעיף 5 - תיקון חוק שירות המדינה (גמלאות) בעד - 15 נגד - 1 ההצעה של חה"כ א' הירשזון לסעיף 5 נתקבלה.

יעקב ליצמן: בעד - רוב נגד - אין סעיף 5, בתוספת ההצעה של חבר הכנסת הירשזון, נתקבל.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפרק ד': הבטחת הכנסה ומזונות, סעיף 6 בעמוד 12 - תיקון חוק הבטחת הכנסה.

יעקב ליצמן: לא אמשיך את הישיבה עד שכל העוזרים וכל האנשים שלא צריכים להיות פה לא ייצאו.

אנה שניידר: בסעיף 6 בעמוד 12 בפסקה (4), המתחילה במלים: "בסעיף 19, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא:", מופיעים סעיפים קטנים (ג) ו-(ד).

אנה שניידר: במהלך הדיונים הוועדה החליטה למחוק את סעיף קטן (ג).

אנה שניידר: כתוב בה: "החליט המוסד לביטוח לאומי לשלם גמלה לתובע גמלה או למקבל גמלה, בעד תקופה שבה לא קיים דרישה לפי סעיף קטן (א), תופחת הגמלה בעד התקופה האמורה בשיעור של עשרים וחמישה אחוזים.

אנה שניידר: " את זה החליטה הוועדה להוריד.

אנה שניידר: ישאר רק סעיף קטן (ד), שייהפך לסעיף קטן (ג).

יעקב ליצמן: הצבעה על סעיף 6 - תיקון חוק הבטחת הכנסה המלצת הוועדה למחוק את סעיף קטן (ג) בעד - רוב נגד - 3 סעיף 6, בתוספת המלצת הוועדה, נתקבל.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

אנה שניידר: בסעיף 7 אין שינויים.

יעקב ליצמן: הצבעה על סעיף 7 - תיקון חוק המזונות (הבטחת תשלום) בעד - רוב נגד - 3 סעיף 7 נתקבל.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

אנה שניידר: סעיף 8 שונה בהסכמה, בזמן דיוני הוועדה, לאפריל 2002 במקום פברואר 2002.

יעקב ליצמן: האם יש עוד שינויים של תאריכים?

אנה שניידר: לא.

אנה שניידר: רק בסעיף 8(א).

יעל אנדורן: רק על זה הסכמנו.

ויצמן שירי: בסעיף קטן (ג) כתוב "מרס 2002".

סמדר אלחנני: זה משהו אחר.

רות הורן: אנחנו בדקנו את עצמנו והשינויים בהפעלת חוק הבטחת הכנסה מחייבים היערכות.

רות הורן: יש כאן שני תיקונים שמתייחסים להפעלת החוק, בסעיפים קטנים (א) ו-(ג).

רות הורן: גם סעיף קטן (ג) מחייב שינוי של תוכנות מחשב והתייחסות אחרת.

רות הורן: זה מצריך היערכות.

רות הורן: גם אם אני אומר אחרת, בסופו של דבר זה לא ניתן לביצוע.

יעל אנדורן: הסעיף הראשון הוא באמת יותר בעייתי ולכן הסכמנו לאפריל.

יעל אנדורן: סעיף קטן (ג) ישאר מרס.

רות הורן: למה העקשנות?

ויצמן שירי: אתם ביניכם לא מתואמים?

ויצמן שירי: זה נושא חדש?

אבשלום וילן: והליכוד והעבודה כן מתואמים?

יעקב ליצמן: אני רוצה להבין את ההבדל.

רות הורן: מדובר בשני שינויים.

רות הורן: השינוי הראשון, שעליו יש לנו הסכמה, מבטל את השיעור המוגדל של הגמלה.

רות הורן: אין יותר שיעור מוגדל של גמלה.

רות הורן: זה מחייב היערכות משום שהמחשב מחשב באופן אוטומטי גמלה מוגדלת לקבוצת האנשים העונים על תנאי זכאות מסוימים.

רות הורן: צריך לכתוב תכנית מחשב חדשה.

רות הורן: השינוי השני, שעליו אכן לא דיברתי עם גברת יעל אנדורן, אומר שכאשר אדם זכאי להשלמת הכנסה מעבר לדמי אבטלה - אדם שמקבל דמי אבטלה נמוכים וזכאי עדיין לחלק של גמלה להבטחת הכנסה - יפחיתו לו את כל דמי האבטלה מהגמלה.

יעל אנדורן: זה לא מחייב שינוי כי זה נושא שהתחיל רק ב-1.1.2002.

יעל אנדורן: אין שום סיבה לדחות את זה.

רות הורן: אבל הוא כבר פועל.

רות הורן: היום אנחנו משלמים לפי התיקון שנכנס לתוקף.

רות הורן: אם רוצים לשנות ---

יעקב ליצמן: מה המשמעות הכספית?

רות הורן: אין לזה משמעות כספית.

רות הורן: זה מחייב את שינוי תכנית המחשב.

רות הורן: אדם שמקבל דמי אבטלה מורידים לו היום רק חלק מדמי האבטלה, לא מורידים כל שקל מהגמלה להבטחת הכנסה.

רות הורן: מחר יורידו לו את כל הסכום.

רות הורן: כדי לעשות את זה, צריך לשנות תכנית מחשב.

רות הורן: זה הכל.

רות הורן: אי אפשר להכניס שינוי אחד בחודש מרס ושינוי שני בחודש אפריל.

רות הורן: זה לא עובד.

רות הורן: אלה מערכות גדולות.

יעל אנדורן: אלה שתי מערכות מחשב נפרדות.

יעל אנדורן: לגבי סעיף קטן (א) השתכנענו שיש מקום לדחות לאפריל.

יעל אנדורן: אנחנו לא סתם מתעקשים.

יעל אנדורן: איפה שהשתכנענו שלמוסד לביטוח לאומי באמת יש בעיה לבצע, הסכמנו ללכת עד אפריל.

יעל אנדורן: פה אין שום בעיה לבצע.

יעל אנדורן: הבעיה הזאת מעולם לא עלתה ולכן אני חושבת שחבל.

יעל אנדורן: מדובר על חודש, סתם התעקשות של המוסד לביטוח לאומי.

יעל אנדורן: זה צריך להישאר חודש מרס.

אבשלום וילן: תן להן אולי 5 דקות לדבר בצד ואולי הם יגיעו להבנה.

מיכאל קליינר: לא.

מיכאל קליינר: זה כסף של משלמי המסים ואין שום סיבה לבקש חודש נוסף.

יעקב ליצמן: הצבעה על סעיף 8 (א)-(ב) - חוק המזונות (הבטחת תשלום) וחוק הבטחת הכנסה - תחולה התיקון בסעיף קטן (א) - "אפריל" במקום "פברואר" בעד - 7 נגד - 6 סעיף 8 (א)-(ב) נתקבל.

יעקב ליצמן: בסעיף 8(ג) ביקש המוסד לביטוח לאומי שזה יחול בחודש אפריל ואילו האוצר אומר שזה יחול בחודש מרס.

יעקב ליצמן: (הצעת האוצר) בעד - 9 נגד - 3 נמנעים - 2 סעיף 8(ג) נתקבל.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: נעבור לפרק ה' - בריאות, סימן א' - הסדרים במערכת הבריאות, סעיף 9 - תיקון חוק יסודות התקציב.

אברהם הירשזון: יש לי הסתייגות מהותית לגבי ההתחשבנות בנושא ה"קפינג".

יעקב ליצמן: מדובר על סעיף 9 בלבד.

יעקב ליצמן: לא על התחשבנות שירותי בריאות.

יעקב ליצמן: יש הסכמה עם שר הבריאות.

יעקב ליצמן: בעד - 9 נגד - 5 סעיף 9 נתקבל.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

אברהם-בייגה שוחט: לא יתכן שעל כל דבר מבקשים רביזיה.

אברהם-בייגה שוחט: האם נישאר הערב לעוד סיבוב הצבעות?

אברהם-בייגה שוחט: אם כל דבר זה רביזיה, אז תפסיקו את הישיבה.

יעקב ליצמן: סימן ב' - התחשבנות בעד שירותי אשפוז בבתי חולים ציבוריים כלליים, סעיפים 10-17 בעמודים 14-18.

אברהם הירשזון: בישיבה הקודמת, אחרי ששמענו את נציגי כל קופות החולים, אמרתי שהנושא של שינוי ה"קפינג", ובכלל כל מערכת הבריאות, הוא נושא מורכב ומסובך.

אברהם הירשזון: להערכתי מן הראוי היה להקים ועדת משותפת של ועדת הכספים וועדת העבודה, הרווחה והבריאות כדי לדון בנושא הזה.

אברהם הירשזון: במידה והנושא נשאר וקיים, אני חושב שעל-ידי שינוי שיטת ה"קפינג" יוצרים אצל 3 קופות החולים גרעון תקציבי שהן לא יוכלו לעמוד בו.

אברהם הירשזון: במידה והנושא הזה נשאר, אני מציע שיפוצו 3 קופות-החולים ב-100 מיליון שקל, במקום ב-50 מיליון שקל כהצעת האוצר, ושבבתי-החולים של קופת-החולים הכללית תינתן להם הנחה בשיעור 4%, כפי שניתנת בבתי-החולים הממשלתיים.

אברהם הירשזון: אגב, דיברתי היום עם שר האוצר והוא אמר שאני אגיש את ההצעה כי הוא רוצה לבחון את זה.

יעל אנדורן: נאמר כאן שקופות-החולים מרוויחות פחות ממה שהן הרוויחו בשנים הקודמות, כי בשנים הקודמות בעצם צרכו שירותי בריאות הרבה מעבר למגבלת ה"קפ" ולכן נהנו מהנחה מאוד גדולה.

יעל אנדורן: הסיכום שלנו עם שר הבריאות היה שאנחנו נבחן עד כמה הן נפגעו ושלקופות-החולים יינתן פיצוי עד לסך 50 מיליון שקלים.

יעקב ליצמן: טוען חבר הכנסת אברהם הירשזון שזה לא מספיק.

רחמים מלול: שוחחתי עם השר נסים דהן, שאמנם נמצא בחוץ-לארץ.

רחמים מלול: הוא אמר לי שגם לדעתו ישנם חורים רבים בהסדר הזה של ה"קפינג" ולכן לא איכפת לו אם כל החוק הזה יימשך לוועדה משותפת וידונו בו ביתר פירוט וביסודיות.

אברהם-בייגה שוחט: חבר הכנסת אברהם הירשזון מנוע מלדון בנושא ולהציע הצעות.

אברהם-בייגה שוחט: זה א"ב באתיקה.

יעל אנדורן: במידה והחוק הזה יימשך מהוועדה, מצבן של קופות-החולים יהיה הרבה יותר גרוע.

עופר חוגי: קופות החולים הקטנות מוכנות להישאר באותו מצב.

יעל אנדורן: תנו לי להסביר את העובדות.

יעל אנדורן: במידה והחוק הזה יימשך, זה אומר שאין שום מגבלה על הצריכה של קופת-חולים.

יעל אנדורן: זאת אומרת, קופת-חולים שקודם שילמה 50% מעבר לתקרה מסוימת, מחר תשלם 100%.

יעל אנדורן: לכן, אם אנחנו מושכים כרגע את החוק, ההוצאות של קופות-החולים תגדלנה.

יעל אנדורן: ה"קפ" הקודם לא בתוקף.

יעל אנדורן: ה"קפ" הקודם היה בתוקף רק עד 31.12.2001.

יעל אנדורן: לכן, במידה ואנחנו מושכים את זה, אין כרגע שום הסדר התחשבנות בין קופות-חולים לבתי-חולים.

רחמים מלול: אפשר להאריך את ה"קפ" הקודם.

יעל אנדורן: אי אפשר להאריך.

יעל אנדורן: בכל מקרה צריך לערוך בו שינויים.

יעל אנדורן: זה מאוד מורכב.

רחמים מלול: לטענתך הם מפסידים 150 מיליון שקל.

יעל אנדורן: הם יפסידו הרבה יותר בלי החוק.

אברהם הירשזון: בגלל ההערה של חבר הכנסת בייגה שוחט, חבר הכנסת עופר חוגי יגיש את ההצעה במקומי.

אברהם הירשזון: אני מדבר לפרוטוקול.

אברהם הירשזון: אני לא מצביע מאחר ואני בניגוד עניינים בנושא הזה.

ויצמן שירי: חבר הכנסת עופר חוגי מגיש את ההצעה וחבר הכנסת הירשזון לא יכול להצביע בשל ניגוד עניינים.

ישראל כץ: אני מבקש התייעצות סיעתית של 5 דקות.

יעקב ליצמן: נצא להפסקה של 5 דקות.

יעקב ליצמן: המשך הדיון בשעה 17:15.

יעקב ליצמן: (הישיבה הופסקה בין 17:10-17:55)

יעקב ליצמן: בנושא ההתחשבנות עם קופות-החולים, שר האוצר ביקש לדחות את זה עד לסוף הדיון.

יעקב ליצמן: נעבור, לאור בקשה של חבר הכנסת נחום לנגנטל, לסעיף 55 בעמוד 41 - תיקון חוק תאגידי מים וביוב.

רונן וולפמן: אנחנו מבקשים להוסיף את סעיף 149א האומר:

רונן וולפמן: (ב) הממונה רשאי להתנות את אישורו בתנאים לרבות לענין שינוי במסמכי ההתאגדות של החברה הזוכה, שינוי בתנאים שבהסכמים שנכרתו בין הרשות לבין החברה הזוכה או שינוי בתנאים בהסכם שאמור להחתם בין החברה הזוכה והרשות המקומית, ובכל תנאי אחר שייראה לו דרוש להשגת מטרותיו של חוק זה.

רונן וולפמן: השינוי הזה בא להתמודד עם הליך מכרזי שפורסם על-ידי עיריית חדרה לתאגיד מים וביוב עוד לפני שהחוק נכנס לתוקף.

רונן וולפמן: תהליך הזכייה והחתימה על החוזה התרחש אחרי שהחוק נכנס לתוקף ובעצם גרם לכך שהסביבה המשפטית שבה היו נתונים הגוף והפעילות הזאת השתנתה לפני החוק ואחריו.

רונן וולפמן: החוק הזה בא לפתור את שלב הביניים ולאפשר לאותה חברה שזכתה לחיות תחת עקרונות החוק.

ישראל כץ: זה יחול רק על עיריית חדרה?

רונן וולפמן: למיטב ידיעתי, כן.

יעקב ליצמן: הצבעה על סעיף 55 - תיקון חוק תאגידי מים וביוב (עם התוספת שהוקראה) בעד - 13 נגד - אין סעיף 55 נתקבל.

אמנון כהן: אני לא מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: נעבור לעמוד 18, פרק ו': תכנון ובניה, סעיף 18 - תיקון חוק התכנון והבניה.

אבשלום וילן: האם כבוד היושב-ראש קיבל את הרשימה, על-פי הבטחת שר התשתיות הלאומיות?

אבשלום וילן: השר הבטיח, שר שיש לו מלה, שכל מלה שלו בסלע, שמגיע עד סכר אסואן.

אבשלום וילן: מה קורה עם הרשימה?

יעקב ליצמן: אני מבקש שגברת שגית אפיק תבדוק בלשכת שר התשתיות הלאומיות לגבי הרשימה שהובטח להעביר לנו לקראת הדיון.

יעקב ליצמן: בינתיים נתחיל את הדיון.

איתן כבל: אולי אפשר לדעת, כמה פרויקטים שהוגשו עד היום עדיין תקועים?

ישראל כץ: ביקשנו רשימה של פרויקטים לאומיים ולא קיבלנו.

יעקב ליצמן: כעת קיבלתי ממשרד האוצר דוגמאות מתוך רשימת פרויקטים המיועדים לביצוע במסגרת תכניות העבודה לשנת 2002.

יעקב ליצמן: במפורש לא מדובר על דברים שיכנסו בבסיס החוק.

אברהם הירשזון: השאלה היא האם הפרויקטים האלה נמצאים בתכנון או לא.

יעקב ליצמן: על זה תחליטו אחר-כך, רבותי.

אבי גפן: אלה דוגמאות לפרויקטים שיכול ויגיעו לוועדה הזאת.

אבי גפן: חלק מהם אפילו הזכרנו בדיונים קודמים.

אבי גפן: לדוגמא, כביש 531 - עוקף הוד השרון עד רעננה דרום; כביש 551 - חיבור לכביש 6 באזור קיבוץ אייל ועד לכביש 2; כביש 57 - עוקף כפר יונה.

אבי גפן: בכל הפרויקטים האלה צריך להשלים תהליכי תכנון והם רלוונטיים במידה ושר האוצר וראש הממשלה יחליטו שלצורך הפעלתם צריך להביא אותם לוועדה המיוחדת.

אבי גפן: דוגמאות נוספות: קו רכבת ראשון-לציון - תל-אביב; פרויקט --- בתל-אביב, אם צריך תכנון נוסף; רכבת בחיפה BOT; תכנון מפורט נוסף בפרויקט הגז הטבעי.

אבי גפן: היו דוגמאות נוספות אפילו לתכניות בנייה ל---: כפר יונה ---;

אבשלום וילן: התנגדנו לשכונות מגורים.

אבי גפן: פרויקט פינוי בינוי תע"ש צור הרצליה; פרויקט פינוי בינוי מחנה השלישות ברמת-גן; פינוי בינוי מתקני תש"ן במפרץ חיפה.

אבי גפן: כל הדברים האלה הם דוגמאות לפרויקטים שיכול שהממשלה תחליט, אם הם יבשילו לכדי ביצוע ואם ניתן לבצע אותם, להעביר אותם לוועדה המיוחדת כדי להשלים את תהליכי התכנון הרלוונטיים.

עופר חוגי: איפה ביוב, איפה התפלה, איפה תחנות כוח?

עופר חוגי: לא הבאתם שום דבר.

עופר חוגי: רק כבישים?

אבי גפן: אני יכול להמשיך לקרוא עוד דוגמאות.

יעקב ליצמן: לא אפתח דיון על הוול"ל.

יעקב ליצמן: דנו בזה במשך מספר ישיבות.

יעקב ליצמן: אנחנו נצביע על הסתייגויות אמיתיות שהוגשו לוועדה, ויש הרבה כאלה.

יעקב ליצמן: אם אתם רוצים להעיר הערות כעת, זה לא הזמן.

יעקב ליצמן: אם אתם רוצים להעיר לגבי ההסתייגויות, בבקשה.

עופר חוגי: אולי נעשה הצבעה אחת ונראה אם בכלל מאשרים את החוק הזה.

עופר חוגי: אחר-כך נתחיל לדון על ההסתייגויות.

עופר חוגי: יש לי עשרות הסתייגויות ואני מבקש לדון על כל אחת מהן לגופו של עניין.

ישראל כץ: האם יכול להיות שאין רוב לחוק?

אבשלום וילן: גם אני מציע לבטל את כל החוק.

אבשלום וילן: לא מקובל מה שאנחנו עושים פה.

אבשלום וילן: היה דיון ימים שלמים על החוק הנורא הזה.

אבשלום וילן: עכשיו מתחילים להצביע.

אבשלום וילן: ביום חמישי עמד פה השר לתשתיות לאומיות והתחייב להביא את רשימת הפרויקטים.

אבשלום וילן: הוא אמר: פרויקטים מוגדרים ברורים.

אבשלום וילן: לא אומרים לוועדה הזאת אמת.

אבשלום וילן: שר בכיר בממשלה, מנהיג של מפלגה, שמתחייב - צריך לעמוד בדיבורו.

ישראל כץ: נצביע על שם החוק.

רחמים מלול: אני הגשתי הצעה לבטל את החוק.

יעקב ליצמן: לא נצביע על כל ההסתייגויות אלא רק על הסתייגויות מהותיות, כפי שתציג היועצת המשפטית.

אנה שניידר: קודם כל, יש הסתייגויות של כמה חברי כנסת שמבקשים לבטל את כל הפרק.

נחום לנגנטל: זה הצבעת מבחן אמיתית, שנדע מה קורה.

יעקב ליצמן: אנחנו מצביעים על ההסתייגות הראשונה: של קבוצת חבר הכנסת פריצקי (כל סיעת שינוי), חבר הכנסת פינס-פז, חבר הכנסת צינקר, חבר הכנסת ברונפמן וחבר הכנסת מלול.

אבשלום וילן: גם אני הצעתי לבטל את כל סעיף 18.

יעקב ליצמן: נצרף אותך גם.

יעקב ליצמן: בעד ההסתייגות – 6 נגד – 8 נמנעים – אין ההסתייגות לא התקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות לא נתקבלה.

רחמים מלול: אני מבקש רביזיה.

עופר חוגי: אני מבקש התייעצות סיעתית.

אנה שניידר: אין התייעצות סיעתית.

אנה שניידר: עכשיו עוברים להסתייגויות מהותיות.

אנה שניידר: יש הסתייגות של חבר הכנסת פריצקי ומוסי רז, הם מציעים לשנות את ההגדרה של תשתיות לאומיות ולכתוב: תשתיות לאומיות, מתקני תשתית שהוכרזו על ידי ראש הממשלה ושר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת כבעלי חשיבות לאומית, ובלבד שמספרם לא יעלה על שישה.

זאב בוים: שניהם לא נמצאים כאן.

אבשלום וילן: אני מייצג אותם.

אנה שניידר: זה לא תקין כי הם לא ידעו שההסתייגויות האלה עולות.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את ההסתייגות של חבר הכנסת פריצקי ומוסי רז, מי בעד ההסתייגות ירים את ידו.

יעקב ליצמן: בעד – 5 נגד – 7 נמנעים אין ההסתייגות של חברי הכנסת י.

יעקב ליצמן: פריצקי ו-מ.

יעקב ליצמן: רז לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות לא נתקבלה.

אבשלום וילן: אני מבקש רביזיה.

אנה שניידר: חברת הכנסת נחמה רונן רוצה למחוק מתוך ההגדרה של תשתיות לאומיות: תוכנית בנייה למגורים בהיקף העולה על אלף יחידות דיור אשר הוגשה על ידי מינהל מקרקעי ישראל או משרד הבינוי והשיכון.

אנה שניידר: דבר נוסף שמבקשת חברת הכנסת נחמה רונן, במקום ראש הממשלה ושר האוצר, יבוא: ראש הממשלה, שר האוצר ושר הפנים.

אנה שניידר: ההסתייגות של חבר הכנסת בייגה שוחט היא אותה הסתייגות לגבי בנייה למגורים.

יעקב ליצמן: רבותיי, מי בעד ההסתייגות של חברת הכנסת נחמה רונן?

יעקב ליצמן: בעד – 7 נגד -

עופר חוגי: סליחה, אני מתנגד להצבעה, לא יכולים להצביע שלושה חברים מטעם הליכוד.

זאב בוים: חבר הכנסת חוגי, אל תנהל את העניינים.

זאב בוים: מוסי רז יכול להצביע במקום חבר הכנסת ברכה?

אבשלום וילן: כן, זה על חשבונה של מרצ, שניתן לו באופן זמני.

זאב בוים: אני לא מבין את הויכוח, למזכיר הוועדה יש את הרשימה, לא אני כתבתי אותה.

יעקב ליצמן: אני אומר שאפשר להצביע במקום חבר הכנסת קליינר.

יעקב ליצמן: רבותיי, אני מעמיד להצבעה את ההסתייגות של חברת הכנסת נחמה רונן, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: בעד ההסתייגות – 9 נגד – 7 נמנעים – אין ההסתייגות נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות נתקבלה.

זאב בוים: אני מבקש רביזיה.

אמנון כהן: אדוני היושב ראש, הצעה לסדר, אני מבקש לדחות את ההצבעות בנושא הול"לים, דיברתי עם משרד הפנים וביקשתי מספר הבהרות, לכן אני מבקש לדחות את ההצבעות עד למתן התשובות.

יעקב ליצמן: אנחנו נכבד את הבקשה של ש"ס עד למתן ההבהרות.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו עוברים לחוק הנגב.

יעקב ליצמן: סעיף 11ב לפקודת מס הכנסה.

אנה שניידר: עמוד 33, סעיף 36, סימן ג': מס הכנסה.

אנה שניידר: לסעיף הזה יש הצעת חוק של חבר הכנסת טלב אלסאנע, שעברה בדיון מוקדם ואושרה לקריאה ראשונה על ידי ועדת הכספים, היא מתייחסת לסעיף 11ב' רבתי לפקודת מס הכנסה.

אנה שניידר: הצעת החוק הזאת באה להסדיר הקלות במס ליישובי הבדואים בנגב.

אנה שניידר: בהצעת החוק הממשלתית כפי שהוגשה לוועדת הכספים יש הצעה כוללת, הקלות לתושבי אזור נפת באר שבע.

אנה שניידר: חר הכנסת טלב אלסאנע אמר לי, שהוא מסכים להצעה הממשלתית.

אנה שניידר: על פי תקנון הכנסת, סעיף 122ב', יש אפשרות באישור ועדת הכנסת, למזג שתי הצעות, אם הוועדה תקבל את ההצעה למזג את הצעתו של חבר הכנסת טלב אלסאנע עם חוק ההסדרים, אני אביא זאת מחר לוועדת הכנסת לאישור ואפשר יהיה להניח לקריאה שלישית את שתי ההצעות יחד.

אנה שניידר: אנחנו נצביע על מיזוג ההצעה של חבר הכנסת טלב אלסאנע עם ההצעה הממשלתית.

יעקב ליצמן: אם כך, אנחנו מצביעים על מיזוג ההצעה של חבר הכנסת טלב אלסאנע עם הצעת החוק הממשלתית, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין מיזוג הצעת החוק של חבר הכנסת טלב אלסאנע עם הצעת החוק הממשלתית נתקבל.

יעקב ליצמן: המיזוג נתקבל.

ישראל כץ: אני מציע שלוש הסתייגויות: 1.

ישראל כץ: להכניס ארבעה יישובים במועצה האזורית שפיר שנמצאים באזור שהחוק חל עליהם.

ישראל כץ: שמות המושבים: קוממיות, רווחה, חזון יחזקאל – שנקרא גם עלומה- וזבדיאל.

אברהם-בייגה שוחט: למה הם לא בחוק?

יעקב ליצמן: שכחו אותם.

אברהם-בייגה שוחט: הם מעל קו הרוחב?

ישראל כץ: לא.

אברהם-בייגה שוחט: אז למה שכחו אותם?

ישראל כץ: כי החוק היה שמי, הוא לא היה גיאוגרפי.

אנה שניידר: כמה אחוזים?

ישראל כץ: עשרה אחוזים, כמו היישובים האחרים.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את ההסתייגות הנ"ל, להכניס את היישובים: קוממיות, רווחה, חזון יחזקאל וזבדיאל.

יעקב ליצמן: בעד ההסתייגות – 11 נגד – אין נמנעים – אין ההסתייגות נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות נתקבלה.

ישראל כץ: הסתייגות נוספת, חמישה קיבוצים שנמצאים במועצה האזורית יואב: גת, גלאון, בית ניר, בית גוברין ונגבה, לתת להם 10% כמו קיבוץ שדה יואב.

אבשלום וילן: אני אומר מראש, שבהקשר הזה אני לא מצביע.

ישראל כץ: אני מבקש להוסיף גם את מושב נחלה.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – 9 נגד – 1 נמנעים – 2 ההסתייגות נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות נתקבלה, ואני רוצה להדגיש, שחבר הכנסת וילן לא השתתף בהצבעה זו בגלל ניגוד עניינים.

ישראל כץ: ההסתייגות השלישית המוצדקת מכולן, יישובי המועצה האזורית דרום הר חברון – ששייכים לרשות לפיתוח הנגב – נשמטו בחוק המקורי, מקבלים 7% הנחה ויש להעלותם ל-10%.

ישראל כץ: השמטתי אותם בחוק המקורי.

אברהם-בייגה שוחט: כל השנים היא קיבלה כמו יהודה ושומרון.

מוסי רז: אני מבקש לדחות את ההצבעה הזאת עד שיגיע חבר הכנסת שירי ויצמן.

ישראל כץ: אם כך אני מגיש הסתייגות גם על הסעיף הקודם.

ישראל כץ: אני מבקש להצביע כעת ומי שרוצה שיגיש רביזיה.

אברהם-בייגה שוחט: אם יש יישוב שנהנה מזכויות יהודה ושומרון, גם במס הכנסה ובדברים נוספים, לאורך הרבה מאוד שנים, וכל הטענה שהנגב מקופח לעומת יהודה ושומרון, לב לבן של הטענות - - -

ישראל כץ: והקיבוצים לא קיבלו?

ישראל כץ: אתה חתמת להם על מיליארדים.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת ישראל כץ, כעת חבר הכנסת שוחט נמצא ברשות דיבור.

ישראל כץ: למה רק לבייגה, אני רוצה לספר מה הוא נתן לקיבוצים.

אברהם-בייגה שוחט: אני אגיד את מה שאני חושב.

אברהם-בייגה שוחט: כל הטענה שהנגב מקופח היה מול יהודה ושומרון, זה היה לב לבו של הויכוח.

ישראל כץ: טענה של מי?

ישראל כץ: זה חוק שלי ולא טענה שלי.

אברהם-בייגה שוחט: אני מציע לבדוק כמה מקבלת המועצה האזורית הר חברון פר נפש, פי חמש מאשר כל יישוב שאנחנו מדברים עליו.

אברהם-בייגה שוחט: כל השנים הם קיבלו פטור ממס על פי יהודה ושומרון, מה פתאום כעת משנים, למה, מה המשחק הזה?

ישראל כץ: אני רוצה לומר כמה הוא מחק לקיבוצים פר נפש.

נחום לנגנטל: מה שקורה, שיש יישובים שהם יותר צפוניים - - -

אברהם-בייגה שוחט: תתבייש לך.

נחום לנגנטל: אל תגיד לי להתבייש, מי שצריך להתבייש זה אתה.

אברהם-בייגה שוחט: תתבייש לך.

נחום לנגנטל: אתה תתבייש.

אברהם-בייגה שוחט: לכל ידוע למה אתה עושה את זה.

נחום לנגנטל: למה אני עושה את זה?

ישראל כץ: מה הוא עושה?

נחום לנגנטל: מה אני עושה, מה הרמיזות האלה?

ישראל כץ: למה מחקת לקיבוצים בגלל פוליטיקה 4.5 מיליארד הסדר משלים, אתה מדבר?

נחום לנגנטל: אני לא מוכן שתעבור על כך בשתיקה.

נחום לנגנטל: מה זה למה אני עושה את זה, מה, יש לי שוחד מזה?

אברהם-בייגה שוחט: חס וחלילה.

נחום לנגנטל: אז מה יש לי מזה.

נחום לנגנטל: איזה חוצפן.

נחום לנגנטל: אתה יודע, כנראה ששירי ויצמן צדק.

נחום לנגנטל: הסדר הקיבוצים שאתה היית שותף לו - - -

יעקב ליצמן: חבר הכנסת לנגנטל, אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.

יעקב ליצמן: אני קורא לך פעם שנייה.

נחום לנגנטל: הקיבוצים יכולים לקבל, פתאום דרום הר חברון - אז אין להם כלום.

אברהם-בייגה שוחט: יש לדרום הר חברון.

נחום לנגנטל: לא, אין להם, שכחו אותם בחוק הנגב.

זאב בוים: זה לא נכון לעשות חשבונאות כזאת עם המתיישבים בדרום הר חברון.

זאב בוים: יכול להיות שאם היית יכול לעשות את זה עם הריכוזים הגדולים של יש"ע, אז הייתה עמדה שלך שהייתה משלבת עמדה פוליטית עניינית תקציבית וזה בסדר.

זאב בוים: זה לא המקרה.

זאב בוים: הצבענו גם לטובת קיבוצים כאלה ואחרים שנשמטו מהרשימה.

זאב בוים: שנית, גם אם נעשה את החשבון על המעט מתיישבים שיש בהר חברון שנאחזים שם בקושי בתנאים קשים, אני כבר לא מדבר על התנאים הביטחוניים, זה קשה, הם רחוקים מכל מקום, אז אפשר לאשר להם.

זאב בוים: הייתה טענה על הנגב בעניין הזה, לימים התגלה, שהם לא מקבלים הקלות רבות אלא 7.5% הנחה.

מוסי רז: אם הולכים על עיקרון אחיד מקו רוחב ומטה, אני מקבל את זה, יש בזה היגיון, אבל שהאנשים האלה יחזירו מה שהם קיבלו במשך 35 שנה ומעכשיו יקבלו 10%.

יעקב ליצמן: אני מעמיד את ההסתייגות להצבעה, מי בעד הצעתו של חבר הכנסת ישראל כץ ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – 11 נגד – 2 נמנעים – אין ההסתייגות בעניין יישובי המועצה האזורית דרום הר חברון נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות נתקבלה.

מוסי רז: אני מבקש רביזיה.

נחום לנגנטל: אני מבקש רביזיה על כל שלושת הסעיפים.

יעקב ליצמן: אנחנו נצביע על כל סעיף 36 – מס הכנסה (סעיף 8 לחוק מס' 2), מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד הסעיף – 11 נגד – 1 נמנעים – אין סעיף 38 (סעיף 8 לחוק מס' 2) נתקבל.

יעקב ליצמן: הסעיף אושר.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף 35, קצבאות ילדים.

אברהם-בייגה שוחט: ההסתייגות היא של חבר הכנסת איתן כבל ושלי, אנחנו מציעים, שהחוק לא יהיה הוראת שעה לשנה אלא הוראת שעה לשלוש שנים, כלומר, לשנות התקציב 2002, 2003 ו-2004.

אברהם-בייגה שוחט: אני חושב שזה חסר אחריות לעשות את זה הוראת שעה לשנה אחת, לכן אני מציע הוראת שעה לשלוש שנים.

יעקב ליצמן: רבותיי, אני מעמיד להצבעה את הצעתו של חבר הכנסת שוחט, הוראת שעה לשלוש שנים, לי יש הצעה נגדית ואני מציע לחצי שנה.

זאב בוים: לא, אל תעשה זאת.

יעקב ליצמן: למה לא, אם לך מותר להציע, גם לי מותר להציע.

יעקב ליצמן: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת שוחט ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – 4 נגד – רוב נמנעים – אין ההסתייגות לא התקבלה.

משה גפני: בעמוד 33 לסעיף 35 אני מציע במקום: "בשורה הראשונה במקום "2.00" יבוא 1.76", אני מציע: יבוא 1.82.

משה גפני: "בשורה השנייה, במקום 4.05 יבוא 3.56" אני מציע: 3.68.

משה גפני: "בשורה השלישית, במקום 5.00 יבוא 4.40" אני מציע 4.55.

ישראל כץ: כמה זה באחוזים?

משה גפני: 9%.

משה גפני: "בסעיף 68(א), בפסקה (1), במקום "נקודת קצבה" יבוא 0.88 נקודות קצבה", אני מציע: יבוא 0.91.

מוסי רז: זה 225 מיליון שקל.

יעקב ליצמן: זה יותר מהול"לים.

יעקב ליצמן: מה עמדת האוצר?

יואל נוה: עמדת הממשלה היא לדבוק בנוסח הצעת החוק כפי שמופיע בפניכם.

יואל נוה: המשמעות ברורה, כל אחוז בקצבאות הילדים מבחינה תקציבית הוא כ-75 מיליוני שקלים.

שמואל הלפרט: הממשלה התחייבה לא להטיל מסים חדשים.

שמואל הלפרט: אני בעד הטלת מסים בשיעור של 1%.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת גפני ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – 7 נגד – 8 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת גפני לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות לא נתקבלה.

משה גפני: אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה גם את הצעתו של חבר הכנסת רחמים מלול, במקום 6% יבוא 9%, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – 7 נגד – 8 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת ר.

יעקב ליצמן: מלול לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות לא התקבלה.

שמואל הלפרט: אני מבקש רביזיה.

אברהם-בייגה שוחט: יש לי שאלה, כיצד יושב ראש ועדת כספים מטעם הקואליציה - כאשר ראש הממשלה דיבר אתו היום בלשון יפה על העברת החוק – מוכן להצביע בעד ביטול קיצוץ של 900 מיליון שקל הקיים בתוך התקציב?

יעקב ליצמן: בדיוק כפי שחבר הכנסת שוחט יכול להצביע נגד הול"לים של הממשלה, אותה ממשלה ואותה קואליציה.

אברהם-בייגה שוחט: הול"לים זה לא כסף.

מיכאל קליינר: אדוני היושב ראש, הצעתי לבטל את חוק הנגב ואת חוק הלפרט.

יעקב ליצמן: רבותיי, אני מעמיד להצבעה את ההצעה של חבר הכנסת מיכאל קליינר, לביטול חוק הלפרט, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – 4 נגד – רוב נמנעים – אין ההסתייגות לביטול חוק הלפרט לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההצעה של חבר הכנסת קליינר לא התקבלה.

מיכאל קליינר: אני מבקש רביזיה.

רחמים מלול: אני מבקש התייעצות סיעתית לגבי קיצוץ של 12%.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את נוסח הממשלה המוצע בסעיף 35, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – 8 נגד – 6 נמנעים – אין סעיף 35 על פי נוסח הממשלה נתקבל.

יעקב ליצמן: נוסח הממשלה נתקבל.

רחמים מלול: אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו חוזרים לסדר הרגיל, פרק ו', תכנון ובנייה.

יעקב ליצמן: ישנה רשימה בפני חברי הוועדה של השר אביגדור ליברמן, שהבטיח וקיים.

ישראל כץ: אני מבקש התנצלות של חבר הכנסת וילן.

אבשלום וילן: שום התנצלות, יפה מצדו, לאחר שביקשתי, השר הביא את הרשימה.

יעקב ליצמן: על ההסתייגות של חברת הכנסת נחמה רונן הייתה רביזיה, אנחנו צריכים להצביע על הרביזיה.

יעקב ליצמן: את ההצבעה נחלק לשתיים, הראשונה, בנושא אלף יחידות דיור, השנייה, שר הפנים.

אנה שניידר: בואו נתחיל מהתחלה לעניין הבנייה למגורים.

אנה שניידר: אם אתם מסתכלים בחוק, עמוד 18, סעיף 18, הבנייה למגורים היא חלק מההגדרה של תשתיות לאומיות.

אנה שניידר: ההגדרה של תשתיות לאומיות בחוק כפי שמוצעת לפניכם כוללת גם בנייה למגורים של אלף יחידות דיור.

אנה שניידר: חברת הכנסת נחמה רונן וחבר הכנסת בייגה שוחט מבקשים למחוק את הבנייה למגורים.

אנה שניידר: תתרכזו כרגע רק על החלק של בנייה למגורים.

יעקב ליצמן: לא, אנחנו נצביע כעת על כל הרביזיה ולאחר מכן נצביע על כל סעיף בנפרד.

יעקב ליצמן: אני מעמיד את הרביזיה להצבעה, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: בעד הרביזיה – 8

יעקב ליצמן: נמנעים – אין

יעקב ליצמן: הרביזיה נתקבלה.

אנה שניידר: אני רוצה להבהיר, תפתחו בעמוד 18, בהגדרה תשתיות לאומיות, כעת אתם מצביעים, האם להוריד את המילים: תוכנית בנייה למגורים בהיקף העולה על אלף יחידות דיור אשר הוגשה על ידי מינהל מקרקעי ישראל או משרד הבינוי והשיכון.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות להוריד את המילים: תוכנית בנייה למגורים בהיקף העולה על אלף יחידות דיור אשר הוגשה על ידי מינהל מקרקעי ישראל או משרד הבינוי והשיכון, ירים את ידו.

יעקב ליצמן: בעד ההסתייגות – 7

יעקב ליצמן: נמנעים – אין

יעקב ליצמן: ההסתייגות התקבלה.

אנה שניידר: בתוך אותה הגדרה כתוב: והכל אם ראש הממשלה ושר האוצר הכריזו על כל אחד מהם כי הוא בעל חשיבות לאומית.

אנה שניידר: חברת הכנסת נחמה רונן מבקשת להוסיף גם את שר הפנים.

יעקב ליצמן: אם כך אנחנו מצביעים אם אנחנו רוצים להוסיף את שר הפנים, מי בעד ההסתייגות של חברת הכנסת נחמה רונן ירים את ידו.

יעקב ליצמן: בעד ההסתייגות – 7

יעקב ליצמן: נמנעים – אין

יעקב ליצמן: ההסתייגות אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו מצביעים על סעיף 18(1), מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: בעד – 10

יעקב ליצמן: נמנעים – אין

יעקב ליצמן: הסעיף אושר.

אנה שניידר: כאן יש הסתייגויות מהותיות.

אנה שניידר: לחברת הכנסת נחמה רונן יש סעיף שלם שהיא רוצה להכניס במקומו משהו אחר.

שגית אפיק: חברת הכנסת נחמה רונן מציעה, במקום הוועדה לתשתיות יהיה סמכויות מקבילות למועצה הארצית, הוועדה לתשתיות תהיה ועדת משנה של המועצה הארצית וניתן יהיה לערער בפניה למועצה הארצית.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את ההצעה של חברת הכנסת נחמה רונן, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: בעד – 4

יעקב ליצמן: נמנעים – אין

יעקב ליצמן: ההצעה לא התקבלה.

ויצמן שירי: אני מבקש רביזיה בעניין של נציג שר הפנים.

אנה שניידר: אתה לא יכול.

אבשלום וילן: הייתה כבר רביזיה.

אנה שניידר: יש לנו הסתייגות של חבר הכנסת אבשלום וילן, לסעיף (6)(א) להוסיף: במועצה הדתית קרן קיימת.

יעקב ליצמן: לא, זו לא הסתייגות מהותית, עם כל הכבוד, אני לא מתכוון להביא את זה להצבעה, אני לא מתכוון לעשות את הוועדה ללעג.

יעקב ליצמן: אי אפשר להביא להצבעה כל דבר.

אבשלום וילן: זה כל דבר?

אבשלום וילן: 100 שנה לקרן הקיימת.

יעקב ליצמן: עם כל הכבוד, תעלה את זה למליאה.

יעקב ליצמן: זה לא משמעותי.

אנה שניידר: ישנה הסתייגות של חבר הכנסת לסרי.

יחיאל לסרי: אני רוצה להגיש שתי הסתייגות לסעיף (8)(א).

אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, אני מוחה על החלטתך ומבקש שהסעיף של קרן קיימת יעלה להצבעה עד גמר הדיון בוועדה.

מיכאל קליינר: אני תומך בהסתייגות של חבר הכנסת וילן, להוסיף נציג של הקרן הקיימת.

אנה שניידר: כעת אנחנו עוברים לכל נושא התשתיות הלאומיות, פסקה 18(2).

יעקב ליצמן: פסקה 18(1) אישרנו?

אנה שניידר: כן.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו מצביעים מסעיף 18(2) בעמוד 18 עד פסקה (8)

יעקב ליצמן: בעמוד 21, לא כולל פסקה 8, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: בעד – 9

יעקב ליצמן: נמנעים – אין

יעקב ליצמן: הסעיפים אושרו.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

אנה שניידר: עכשיו ההסתייגות של חבר הכנסת לסרי לפסקה (8), עמוד 21, מתחם פינוי ובינוי.

יחיאל לסרי: סעיף (8) עוסק בפרוייקט פינוי בינוי, אני רוצה להגיש שתי הסתייגויות.

יחיאל לסרי: בסעיף (א) יכולה הממשלה להוציא לפועל את הפרוייקט גם בלי הסכמת התושבים, אני מבקש להוסיף: בהסכמת התושבים.

יעקב ליצמן: תודה רבה, תעלה זאת למליאה ולא לוועדה.

יחיאל לסרי: דבר נוסף, סעיף ג', אין נציג התושבים בוועדה, אני מבקש להוסיף נציג התושבים.

יעקב ליצמן: גם את זה תעלה למליאה.

יעקב ליצמן: הצבעה

יעקב ליצמן: נגד – 5

יעקב ליצמן: סעיף 8 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 8 אושר.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

אנה שניידר: עמוד 21, פסקה 9 עד פסקה 11, כולל פסקה 11 בעמוד 25, המשך תשתיות לאומיות.

יעקב ליצמן: אנחנו מצביעים על פסקה 9 עד פסקה 11, כולל פסקה 11, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: בעד סעיפים 9-11 – 7

יעקב ליצמן: נמנעים – אין

יעקב ליצמן: סעיפים 9 עד 11 אושרו.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

אנה שניידר: יש כאן הוראת מעבר שלא אצלכם בטקסט, הממשלה הביאה זאת הבוקר.

אנה שניידר: ההוראה אומרת כך: "הוראות פרק זה לעניין התשתיות הלאומיות לא יחולו על תשתיות לאומיות שהוחלט להפקיד תוכניות לגביהן או להעביר תוכנית לגבי הערות הוועדות המחוזיות לפני תחילתו של חוק זה".

אנה שניידר: הוראה זו בעצם אומרת, שאם יש כבר איזשהו פרוייקט שהוא כבר בטיפול - - -

יעקב ליצמן: המשמעות היא כנגד מה שביקש שר התשתיות הלאומיות.

אנה שניידר: לא.

אנה שניידר: זה יוצר בלגאן, אבי גפן יסביר למה צריך את זה.

אבי גפן: בדיון הקודם, בהמשך להערת נציגת משרד המשפטים, תוכניות שכבר הופקדו ונוצרה בגינן מחויבות לגבי התוכנית, היא הועברה להתנגדויות של הציבור.

אבי גפן: הכוונה המקורית שאנחנו מעבירים אותה כאן, תוכניות מהסוג הזה שהופקדו כאן, לא יכלו למשוך אותן מההפקדה ולהחזיר אותן לוועדה לתשתיות לאומיות, הן יצטרכו להמשיך בדרך הרגילה כי עצם אקט ההפקדה להתנגדויות הציבור יוצר תוכנית שהציבור מכיר לה והוא מתנגד לה.

אנה שניידר: זה הגיוני.

יעקב ליצמן: מי בעד התוספת שהוצעה על ידי הממשלה ירים את ידו.

יעקב ליצמן: בעד התוספת – 7

יעקב ליצמן: נמנעים – אין

יעקב ליצמן: התוספת אושרה.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

יחיאל לסרי: אני מבקש לערער על החלטתו של יושב ראש הוועדה לגבי מהותיות סעיף (8).

יחיאל לסרי: לדעתי שני הסעיפים (8)(א) ו-(ב) הם סעיפים מהותיים מאוד עד כדי כך שהם מתנגשים אפילו עם חוק יסוד: זכויות האדם.

יחיאל לסרי: מדובר בהחלטה שבה הממשלה יכולה לפנות אנשים בפרוייקט פינוי בינוי, אנשים שגרו 30 ו-40 שנה בבית שלהם, לפנות אותם אפילו אם זה לטובתם, בניגוד לרצונם ומבלי לשאול אותם.

יחיאל לסרי: זה דבר מאוד מהותי, מה עוד, שבוועדה שאמורה להחליט בעניינם אין נציג של התושבים.

יחיאל לסרי: זה סעיף מאוד מהותי ומאוד רציני ולכן אני מבקש להביא את זה להצבעה בוועדה.

ישראל כץ: ישנו סעיף אחד שמדבר על הסכמה ואני מבין שהוא בעייתי וקשה, הסעיף השני, שיהיה להם נציג בוועדה המקומית.

ישראל כץ: זאת אומרת, שבפרוייקט פינוי בינוי יהיה נציג התושבים.

אבי גפן: הנושא הזה עלה בדיון הקודם ואני אבהיר שנית.

אבי גפן: הוועדה שמוקמת כאן ממליצה לממשלה להכריז על מתחם של פינוי בינוי, זה לא אומר שהמתחם הזה הולך לביצוע, זה אומר, שפרוייקט מהסוג הזה שיש כוונה להקים אותו, יוכל לזכות באותם דברים שהממשלה לא נותנת לפרוייקטים של פינוי בינוי, היום זה נושא של תקציבי תכנון וכדומה.

אבי גפן: בעתיד, בהמשך להמלצות של ועדת רבינוביץ, יהיו המלצות להקלות בנושאים של פרוייקטים פינוי בינוי.

אבי גפן: דרך אגב, בהרבה מובנים זה פועל הפוך כי זו ועדה ממשלתית שתחליט, שרק מתחמים שהממשלה תאשר אותם תהיה זכאית לאותן הטבות, כל מתחם אחר שיזם פרטי יקדם אותו לא יודיע לממשלה ולא ייבחן בקריטריונים שהוועדה הזאת עובדת על פיהם, הוא לא ילך לפרוייקט של פינוי בינוי.

אבי גפן: דווקא במובן מסוים זה נותן הגנה לתושבים.

ישראל כץ: הוועדה היא כללית לכל מתחמי הפינוי והבינוי או שלכל מתחם תהיה ועדה.

אבי גפן: הוועדה הזאת קיימת לכל המתחמים, מגישים את המתחמים לוועדה.

ויצמן שירי: זה לא עובר לוועדה המחוזית דרך הוועדות המקומיות?

ויצמן שירי: הצינור הוא הוועדה המקומית.

ישראל כץ: איך אתה רוצה לצרף נציג תושבים אם הוועדה היא כללית בכל הארץ?

אבי גפן: הפרוייקט הזה חייב לעבור בוועדות התכנון המקומיות לפני שהוא מבוצע, שם יש את הייצוג של התושבים, שם תתקבל ההחלטה ולא בוועדה כללית של הממשלה, שדנה בכל הפרוייקטים ומחליטה לאיזה מהם לתת את ההטבות הממשלתיות.

אנה שניידר: אם כך, חבר הכנסת לסרי מוריד את שתי ההסתייגויות.

אברהם-בייגה שוחט: סביר להניח שהתקציב לא יגיע היום, לכן אני מציע לך, אדוני היושב ראש, שתקבע לוח זמנים של עבודה שנדע כמה יושבים ועד מתי יושבים.

אברהם-בייגה שוחט: האם היום מתכוונים לדון אל תוך הלילה על מנת לסיים עם חוק ההסדרים?

יעקב ליצמן: בהחלט.

אברהם-בייגה שוחט: יש לי הסתייגות בנושא עידוד המגזר העסקי - - -

אנה שניידר: זה בסוף.

ויצמן שירי: אני מבטיח לך שהנושא ייפול גם אם נצביע בעד.

אברהם-בייגה שוחט: אז בואו נצביע, גם המוסד לביטוח לאומי חושב שזה לא נכון.

יעקב ליצמן: אני מבין שאתה מתנגד לכך, דיברתי עם חברים נוספים והבנתי שגם הם מתנגדים, דיברתי עם שר האוצר בעניין וזה נושא החשוב לו, לכן אני מבקש להתייעץ אתו בעניין.

אנה שניידר: סעיף 19 בעמוד 25, נושא המיסוי, סעיף 19 ו-20, עד עמוד 27.

אנה שניידר: נושא המיסוי מדבר על כמה דברים, אחד מהם: שווי הרכישה של זכות במקרקעין לאחר איחוד וחלוקה.

אנה שניידר: לאחר מכן ישנו נושא של פטור באיחוד וחלוקה, ונושא של פינוי בינוי.

ויצמן שירי: היות והממשלה אישרה היום את דוח רבינוביץ - - -

אנה שניידר: לא, זה נמצא בוועדת שרים לחקיקה.

ויצמן שירי: הממשלה אמצה ואישרה זאת.

אנה שניידר: לא, רק שר האוצר אישר וכעת זה נמצא בוועדת שרים לחקיקה, אבל לא סיימו את הדיון.

ויצמן שירי: יש סתירה בין ההצעה הזאת לבין דוח ועדת רבינוביץ.

אנה שניידר: אני חושבת שכן, יש שוני.

ויצמן שירי: לכן אני מציע להוציא את זה מהחוק.

אבי גפן: אפשר לפצל.

ויצמן שירי: אפשר לעשות פיצול, ואם לא, יביאו זאת במסגרת תקנה.

יעקב ליצמן: רבותיי, בדיון שהתקיים בוועדה דיברנו על אפשרות של פיצול החוק.

יעקב ליצמן: אנחנו נשאיר את החוק על שולחן הוועדה, לא נצביע על כך כעת.

יעקב ליצמן: נצביע על הפיצול.

ישראל כץ: איזה פסקה מפצלים?

אנה שניידר: פסקה 4, עמוד 26.

ישראל כץ: לטובת מי הסעיף הזה, לטובת האזרחים או לטובת הממשלה?

אבי גפן: המשמעות של התקנת התקנות הללו היא הפחתת המיסוי בפרוייקטים של בינוי.

ויצמן שירי: אתם כותבים 1.2 מיליון שקל - - -

אבי גפן: זה רק למס שבח ולא למע"מ.

ויצמן שירי: אבל יכול להיות מצב, שמפנים אותו מדירה שנמצאת על שטח של דונם וחצי, ואתה אומר לו, על השטח שלך אני אבנה עשר יחידות ובמקום אני אתן לך שלוש יחידות, עד 1.2 מיליון שקל אני לא מחייב אותך ועל השתי יחידות הנוספות אני מחייב אותך במיסוי.

יעקב ליצמן: אני מציע לפצל את החוק ולהשאיר זאת אצלנו בוועדה, נדון בזה לאחר דיוני התקציב.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את הפיצול, מי בעד הפיצול ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד הפיצול – 7 נגד – 1 נמנעים – אין הפיצול נתקבל.

יעקב ליצמן: הפיצול נתקבל.

יעקב ליצמן: כעת אנחנו מצביעים על סעיפים 19-20, ללא פסקה 4, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 19-20 (ללא פסקה 4) - 7 נגד - 2 נמנעים - אין סעיף 19-20 (ללא פסקה 4) נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיפים 19-20, ללא פסקה 4, אושרו.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו עוברים לעמוד 27, פרק ז' – מימון הגנות חוף בים המלח.

יעקב ליצמן: אנחנו מצביעים על כל פרק ז', סעיף 21, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 21 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 21 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 21 אושר פה אחד.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפרק ח': אגרות, תמלוגים ותשלומים, סעיף 22 – תיקון חוק ההגבלים העסקיים.

אנה שניידר: בפרק ח' יש כמה נושאים ולכן צריך להצביע על כל סעיף בנפרד.

יעקב ליצמן: מי בעד סעיף 22 ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 22 – רוב נגד – 2 נמנעים – אין סעיף 22 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 22 אושר.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

אנה שניידר: אנחנו עוברים לסעיף 23 – אגרות לרשות הלאומית להסמכת מעבדות.

יעקב ליצמן: מי בעד סעיף 23 ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 23 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 23 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 23 אושר פה אחד.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף 24.

אנה שניידר: סעיף 24 – רשות הנמלים והרכבות.

יעקב ליצמן: מי בעד סעיף 24 ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 24 – רוב נגד – 2 נמנעים – אין סעיף 24 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 24 אושר.

אמנון כהן: רביזיה.

אנה שניידר: לפני סעיף 25 הושמט סעיף של רשות הנמלים והרכבות, 350 מיליון שקל נפלו בהדפסה שלא בכוונה.

אנה שניידר: מצורף כאן דף שצריך להצביע גם על הסעיף הזה.

יעקב ליצמן: אם כך הסעיף הנ"ל יהיה סעיף 24(א).

יעקב ליצמן: מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 24(א) – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 24(א) נתקבל.

יעקב ליצמן: הסעיף אושר.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף 25 – רשות הדואר.

עופר חוגי: אני מציע הסתייגות מהותית, את התשלום הנוסף שתעביר רשות הדואר - - -

יואל נוה: אם זה לא עובר בנוסח הזה, אנחנו לא יכולים להכניס את 200 מיליון השקלים הללו להכנסות המדינה וזה יוצר בעיה נוספת.

יעקב ליצמן: אנחנו מצביעים על סעיף 25, מי בעד סעיף 25 ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 25 – רוב נגד – 2 נמנעים – אין סעיף 25 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 25 אושר.

עופר חוגי: אני מבקש להעמיד להצבעה את ההסתייגות שלי.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את ההסתייגות של חבר הכנסת עופר חוגי, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – אין נגד – רוב נמנעים – אין ההסתייגות לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות לא התקבלה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף 26 – תחילה, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 26 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 26 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 26 אושר.

יעקב ליצמן: רשמתי לפניי את הצהרת האוצר, שהפנסיה של עובדי רשות הדואר לא תיפגע.

יואל נוה: אמרנו זאת.

אנה שניידר: אנחנו עוברים לפרק ט': התליית חקיקה, סעיף 27.

יעקב ליצמן: אנחנו מצביעים על סעיף 27, מי בעד ירים את ידו.

יחיאל לסרי: יש לי הסתייגות לסעיף 27.

יחיאל לסרי: להזכיר לכולם, החוק מדבר על כך כי למי שיש רכב לא יכול לקבל הבטחת הכנסה.

יחיאל לסרי: נעשה תיקון לחוק שמתנה את העניין בשני דברים, א' – בילד נכה, ב' – שיהיה רכב ישן.

יחיאל לסרי: את התחולה של התיקון הזה רוצים לדחות בשנתיים.

יחיאל לסרי: אני לא חושב שיש לזה הצדקה ואני מבקש לבטל את הסעיף.

יחיאל לסרי: למעשה, שני התנאים הללו עונים על כוונת המחוקק שלא להפעיל זאת מיידית.

יעל אנדורן: בשבוע שעבר התקיים דיון מאוד ארוך והבעייתיות של הגידול הוצגה כאן.

יעקב ליצמן: מי בעד סעיף 27 ירים את ידו.

ויצמן שירי: אני לא מבין את העניין.

יואל נוה: מדובר בהצעת חוק פרטית במסגרת הצעות החוק הפרטיות שעברו בשלהי ימי ממשלת ברק, זה חלק מאותה חבילה שנדחתה בסוף השנה, זה חלק מאותה חבילה שאנחנו מבקשים לדחות את כולה בשלוש שנים.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 27 - 7 נגד – 5 נמנעים – אין סעיף 27 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 27 אושר.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף 28 – השאלת ספרי לימוד.

יעקב ליצמן: הייתה הסכמה של משרד האוצר לבקשתו של חבר הכנסת זבולון אורלב, להמשיך את ההסדר שהיה השנה.

יעל אנדורן: בשנת 2001 תוקצב דרך החברה למתנ"סים סכום של 3 מיליון שקל למימון רכישת ספרי לימוד ביישובים במצב סוציו-אקונומי נמוך ואנחנו מוכנים לחזור על ההסדר הזה גם בשנת 2002.

יעל אנדורן: הבקשה של חבר הכנסת אורלב הייתה, שרמת התקציב לנושא הזה בשנת 2002 לא תפחת.

ויצמן שירי: אני מבקש להגיש הסתייגות, במקום 3 מיליון שקל יבוא 5 מיליון שקל.

ויצמן שירי: מדובר ביישובים במצב סוציו-אקונומי קשה מאוד, ילדים שלא יכולים לרכוש לעצמם ספרים.

יואל נוה: ההסדר שנעשה בשנה שעברה הוא לא הסדר בחוק, הודענו בוועדה - - -

ויצמן שירי: אין בעיה, תודיע לוועדה ואני אקבל זאת.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת שירי ויצמן מציע 5 מיליון שקל, אני מציע 4 מיליון שקל, בוא נתפשר ונסיים את העניין.

יעל אנדורן: בסדר.

יואל נוה: יש כאן עניין של תחולה, הסעיף הזה והסעיף הבא, בנוסח הלבן שלפניכם, אינם כמו עמדת הממשלה שהובאה בנוסח הכחול.

יואל נוה: אנחנו ביקשנו לדחות את כל החוקים הפרטיים בשלוש שנים.

יואל נוה: דובר על כך היום אצל ראש הממשלה.

ויצמן שירי: אני מסכים ל-4 מיליון שקל, אבל 4 מיליון בכל שנה למשך שלוש השנים הבאות.

יעל אנדורן: בסדר.

ויצמן שירי: אני חוזר, יש התחייבות שלכם למשך שלוש שנים, בכל שנה אתם מתקצבים 4 מיליון שקלים.

יעל אנדורן: נכון.

אנה שניידר: שימו לב, ששני הסעיפים, גם סעיף 28 וגם סעיף 29, תיקנו שזה יוקפא רק לשנה, אם אתם מצביעים על הנוסח שלפניכם, זה רק לשנה.

אנה שניידר: אם אתם רוצים לחזור לנוסח הכחול, אתם צריכים לומר מפורשות שחוזרים לנוסח הכחול.

יעקב ליצמן: חוזרים לנוסח הכחול, משרד האוצר התחייב לתקצב 4 מיליון שקל בכל שנה.

יעקב ליצמן: לפני שאנחנו מצביעים על הסעיף הזה, אני רוצה להבהיר גם את הסעיף הבא.

יעקב ליצמן: הסעיף הבא הוא תיקון חוק חינוך חינם לילדים חולים.

יעקב ליצמן: אני מבקש שמשרד האוצר יוסיף גם כאן סכום כסף למשרד החינוך עבור ילדים חולים.

יעקב ליצמן: אם אתם רוצים לדחות זאת לשלוש שנים, תתחייבו כעת גם על הסעיף הזה.

ציון שבת: המשרד משקיע מתקציבו כ-50 מיליון שקל בשנה עבור פעילות ב-34 בתי חולים ועבור ילדים חולים המרותקים למיטה מעל 21 יום.

ציון שבת: היום ילד בבית המרותק למיטה מעל 21 יום מקבל שעה אחת לשבוע, אנחנו מקצים 600 שעות מתקציב המשרד.

ציון שבת: המגמה, להוסיף שעה נוספת בשבוע, קרי, להכפיל את מספר השעות.

ציון שבת: בבתי החולים אנחנו עובדים בתת תקנים, ההצעה המינימלית לפי בקשת הוועדה 10 מיליון שקל.

יעקב ליצמן: אני מציע שההצעה תתקבל גם בבתי החולים הרשמיים, להוסיף גם שם שעות, מדובר ב-900 שעות.

יעקב ליצמן: למה יש הבדל בין בתי החולים הרשמיים לבין בתי החולים המוכרים שאינם רשמיים.

ציון שבת: אין הבדל, זה עניין של סמלי מוסד.

יעל אנדורן: אני לא מכירה את הנייר הזה, לא קיימנו על כך דיונים.

יעקב ליצמן: אני מציע 4.5 מיליון שקל.

יעל אנדורן: תן לנו זמן על מנת לראות במה מדובר ונחזור לוועדה עם תשובה.

יעקב ליצמן: אין זמן, לא תחזרי לוועדה, תחליטו כעת.

יעקב ליצמן: אני מבקש לאשר 4.5 מיליון שקל עבור ילדים חולים בבתי חולים.

יעל אנדורן: לפני שמסכמים אפשר לראות על מה הדרישה?

יעקב ליצמן: מקסימום הכסף יישאר במשרד החינוך, מה קרה?

יעקב ליצמן: אני מעמיד זאת להצבעה, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: שמשרד ייתן עוד חצי מיליון שקל למשרד החינוך, מה קרה.

יעקב ליצמן: הוועדה רושמת לפניה, ששר האוצר יוסיף עוד 4.5 מיליון שקל עבור ילדים חולים בבתי חולים.

יעקב ליצמן: מי בעד סעיף 28 בכפוף לתוספת של 4.5 מיליון כל שנה במשך שלוש שנים ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 28 כולל התוספת – 10 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 28 בכפוף לתוספת של 4.5 מיליון שקל נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 28 אושר.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את סעיף 29, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 29 – 10 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 29 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 29 אושר.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף 30.

יעקב ליצמן: מי בעד סעיף 30 ירים את ידו.

אברהם הירשזון: אפשר לקבל הסבר במה מדובר?

יעל אנדורן: מדובר בהצעת חוק שבאה להגדיל את ההנחה בתרופות לעולים חדשים בשלוש השנים הראשונות, קרי, קשישים מקבלי אבטחת הכנסה.

יעל אנדורן: בדיון ביום חמישי הצענו ש-20 מיליון שקל יבוא ממשרד הבריאות.

יעקב ליצמן: מי בעד סעיף 30 ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 30 – 8 נגד – 2 נמנעים – אין סעיף 30 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 30 אושר.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף 31.

ישראל כץ: על סעיף 30 מדבר, על זכויות אלמן ואלמנה?

אנה שניידר: לא, את זכויות אלמן ואלמנה מחקתי כי זה נשאר עדיין בוועדת הכנסת.

אנה שניידר: ועדת הכספים לא קיבלה זאת בכלל, לכן אין לנו את סעיף 13 אלמן ואלמנה, אתם לא מצביעים על כך.

יעקב ליצמן: אם החוק הזה כולל את חוק פרוש, אני עושה הפסקה של עשר דקות.

ויצמן שירי: זה בלתי אפשרי, עם כל הכבוד, מה אנחנו עובדים אצלך?

ויצמן שירי: מספיק.

יעקב ליצמן: אני רוצה להבהיר, החוק הזה לא עולה כסף.

יעקב ליצמן: זה עולה רק לרשויות.

זאב בוים: הרב ליצמן, אולי קודם נשמע במה מדובר?

אנה שניידר: מדובר בחוק ההסדרים שהיתלה כל מיני חוקים על סוף שנת 2001 ועכשיו מבקשים להמשיך את ההתליה.

אנה שניידר: באיזה חוקים מדובר?

אנה שניידר: אני שמה בצד את זכויות אלמן ואלמנה מכיוון שזה טרם הגיע לוועדת כספים.

אנה שניידר: דבר נוסף זה חוק התכנון והבנייה שמרחיב את הפטורים מתשלום היטל השבחה באופן שיגרום לרשויות המקומיות אובדן הכנסות ניכר.

אנה שניידר: זה חוק פרוש מס' 1.

יעקב ליצמן: זה לא עולה כסף לממשלה.

אנה שניידר: יש כאן חוק פרוש נוסף, חוק הלוואת לדיור הקובע כי על הממשלה להעניק מענק לכל מי שרוכש דירה בירושלים.

ויצמן שירי: אדוני יושב ראש הוועדה, אל תעצור את ההצבעה, תגיש רביזיה, אל תעשה הפסקה.

זאב בוים: הרב ליצמן, תעלה את זה כהסתייגות, יש התנגדות גורפת לעניין.

יעקב ליצמן: רבותיי, בינתיים אני מצביע על הסעיף הבא, סעיף 32.

אנה שניידר: הסעיף הבא מדבר על דחיית תחילתו של חוק הדיור הציבורי.

אנה שניידר: פה צריך להוסיף הוראת מעבר.

אנה שניידר: הוראת המעבר לא כתובה לפניכם אבל היא תהיה כזאת: לא יהיה אדם זכאי להטבות על פי חוק הדיור הציבורי בתקופה שמיום 1 בינואר 2002 ועד ליום תחילתו של חוק זה.

אנה שניידר: אנחנו צריכים את הוראת המעבר בגלל שאנחנו היום נמצאים כבר בפברואר וצריך לכסות גם את חודש ינואר כי בעצם החוק חל עד 31 בדצמבר.

ישראל כץ: מה המצב כיום?

אנה שניידר: היום החוק קיים.

ישראל כץ: ומה את מבקשת?

אנה שניידר: שלא יקבלו הטבות בחודש ינואר.

ישראל כץ: מה היה עד דצמבר?

אנה שניידר: הייתה התלייה.

אנה שניידר: החוק היה מותלה.

יעקב ליצמן: מי בעד סעיף 32 בכפוף לתוספת שהקריאה היועצת המשפטית.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 32 בכפוף לתוספת – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 32 בכפוף לתוספת נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 32 נתקבל בכפוף לתוספת שהקריאה היועצת המשפטית.

אנה שניידר: אנחנו עוברים לפרק י' – הוראות שעה לשנת 2002, סעיף 33, סעיף הגדרות, סעיף הקובע לאיזה תקופה יחולו הוראות ספציפיות לגבי שנת 2002.

אנה שניידר: התקופה הקובעת היא 1 במרץ עד 31 בדצמבר 2002.

אנה שניידר: החלק הראשון – ביטוח לאומי, השכר הממוצע.

אנה שניידר: מופיעות כאן הוראות מיוחדות להקפאת השכר הממוצע בתקופה שבין 1 במרץ עד 31 בדצמבר 2002.

ישראל כץ: על מי חלה הקפאת השכר הממוצע?

סמדר אלחנני: על תשלומי קצבאות.

יעקב ליצמן: מי בעד סעיפים 33 ו-34 ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיפים 33-34 – רוב נגד – 2 נמנעים – אין סעיפים33-34 נתקבלו.

יעקב ליצמן: סעיפים 33 ו-34 אושרו.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לעמוד 14, פרק ה' – בריאות, סימן ב' – התחשבנות בעד שירותי אשפוז בבתי חולים ציבוריים כלליים.

יעקב ליצמן: אני מבין שיש הסכמה בעניין.

אנה שניידר: אנחנו מצביעים מסעיף 10 עד סעיף 18.

יעקב ליצמן: ההצבעה על סעיפים 10 – עמוד 14, עד עמוד 18 תכנון ובנייה.

יעקב ליצמן: מי בעד סעיפים 10-18 ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיפים 10-18 – 8 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 10-18 נתקבלו.

יעקב ליצמן: סעיפים 10-18 אושרו.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו עוברים לעמוד 35, סעיף 38 – היטל על בעלי הכנסות גבוהות.

אנה שניידר: יש מכתב של שר האוצר בעניין הזה.

יעקב ליצמן: אני מבקש להקריא את החלטת הממשלה.

אנה שניידר: ישנה החלטת ממשלה שאומרת כך, מחליטים לתקן את פקודת מס הכנסה ולשנות את מדרגת המס הראשונה והשנייה באופן שתביא להפחתת נטל המס על בעלי הכנסות נמוכות שהכנסתם היא באזור שכר המינימום עד 4,000 שקל לחודש, ולא יגרום לכל שינוי בנטל המס לבעלי הכנסות מעל 4,000 שקל לחודש.

אנה שניידר: כתוצאה מהתיקון, מי שמשתכר שכר מינימום וזכאי ל-2.25 נקודות זיכוי ייהנה מתוספת להכנסתו בשיעור של 1.6%, כ-50 שקל לחודש.

אנה שניידר: מי שמשתכר מעל שכר המינימום, סכום ההטבה לגביו ילך ויקטן בהדרגה עד לביטול מלא של הטבת המס לבעלי הכנסה של כ-4,000 שקל לחודש ומעלה.

אנה שניידר: הפחתת המס תחול לגבי הכנסות מ-1 באפריל 2002 ועד תום שנת המס.

אנה שניידר: הממשלה מסמיכה את שר האוצר לקבוע את אופן יישום ההחלטה תוך אפשרות לבצע אותה בפריסה שנתית.

אנה שניידר: התיקון בפקודת מס הכנסה ישולב בחוק ההסדרים ויובא לאישור הכנסת במסגרת הדיונים בחוק האמור.

אבשלום וילן: אני מציע להכפיל את הטבת המס ל-100 שקל.

ישראל כץ: מה אומדן ההצעה?

סמדר אלחנני: לפי האומדן שלי, בין 100-200 מיליון שקל לשנה.

אנה שניידר: כתוב כאן שעלות ההצעה היא כ-80 מיליון שקל בשנת 2002.

אבשלום וילן: אני מציע להעלות את ההטבה ל-100 שקל, ואני מבקש להעמיד זאת להצבעה.

סמדר אלחנני: הם לא משלמים מס בשיעור של 100 שקל.

עופר חוגי: אני מציע במקום 0.5% יבוא 1.5%.

יעקב ליצמן: אנשי האוצר, אתם בעד?

אנה שניידר: אנחנו בסעיף 37, הוא מדבר על סעיף אחר.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו מצביעים על סעיף 37, הכנסות מופחתות.

ישראל כץ: מה אומר הסעיף?

אנה שניידר: מתקנים את סעיף 121 לפקודה כך שבשנת המס 2002 יחולו לגבי הכנסה חייבת מיגיעה אישית השיעורים הבאים: על כל שקל חדש החל מ- 28,410 השקלים החדשים הראשונים – 10%, ועל כל שקל חדש נוסף עד לסכום של 42,630 שקלים חדשים – 20%.

יעקב ליצמן: מי בעד סעיף 37 ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 37 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 37 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 37 אושר.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף 38.

אנה שניידר: סעיף 38 – היטל על בעלי הכנסות גבוהות, 0.5% היטל למי שההכנסה שלו עולה על 360 אלף שקלים.

יעקב ליצמן: זה כולל את סעיף 39?

אנה שניידר: סעיפים 38-39-40-41-42.

ישראל כץ: יש לי הסתייגות, אני מציע שזה יחול רק על חברי הכנסת ועובדי השירות הציבורי.

ישראל כץ: אני מציע שזה לא יחול על אלה שמניעים את המשק.

סמדר אלחנני: הם לא מגיעים לסף הזה.

יעקב ליצמן: משרד האוצר לא מסכים.

זאב בוים: כמה כסף זה יכניס?

ישראל כץ: תיקח 5%.

ישראל כץ: אני מציע שזה יחול רק על עובדי השירות הציבורי.

אברהם-בייגה שוחט: גם על המגזר העסקי.

ישראל כץ: למה, תן לאנשים להרוויח.

יעקב ליצמן: אני מציע להתפשר על 1%.

יואל נוה: לא, נצטרך למשוך את החוק.

יעקב ליצמן: אני מבקש הסבר למה אתם מתנגדים.

יעקב ליצמן: במה מדובר?

יואל נוה: מדובר בהיטל למי שמרוויח מעל 30 אלף שקל.

ויצמן שירי: הם משלמים 50% מס.

יואל נוה: יש כאן עניין של מס שולי, הוחלט על 0.5% מהכנסה שהמשמעות היא 1% נוסף.

יעקב ליצמן: כמה זה יכניס?

יואל נוה: 150 מיליוני שקלים.

יעקב ליצמן: זאת אומרת שאם נחליט על 1%, זה יכניס 300 מיליון שקל.

יואל נוה: לא, יש עניין של העלמות מס.

יואל נוה: יש גמישות לתשלומי מס כפונקציה של שירותים.

ויצמן שירי: מחר יורידו את סף המס בכוונה על מנת לא לשלם גם 0.5%.

יעקב ליצמן: אני חושב שלא ייקרה שום אסון עם תשלום מס של עוד 1%.

אבשלום וילן: ההצעה של 1% היא בעייתית משום שאתה נכנס למודל הנכון.

אבשלום וילן: אם אתה רוצה לקיים דיון נכון, הייתה הצעה של היועצת הכלכלית, סמדר אלחנני, לבטל את מס הבריאות ולקחת מס הכנסה אחד ואז להמשיך עד 50%, בכך תפתור את כל המערכת המעוותת שמס בריאות נעצר בקרוב ל-30 אלף שקל ומס הכנסה מעוות.

יעקב ליצמן: היועצת המשפטית אומרת לי, שמדובר בנושא חדש ולכן לא נצביע על כך.

יעקב ליצמן: אני מציע להצביע על ההסתייגות של חבר הכנסת עופר חוגי, במקום היטל של 0.5% יבוא היטל של 1%.

אבשלום וילן: זו שגיאה מבחינה כלכלית.

איתן כבל: חבר הכנסת עופר חוגי מעביר ביעף חצי אחוז לכאן, חצי אחוז לשם, אני מניח שמשרד האוצר בדק מי אלה שמרוויחים 30 אלף שקל.

איתן כבל: במי מדובר?

איתן כבל: במעמד הביניים שממילא אנחנו "שוחטים" אותו מכל כיוון, כאן יושבים אנשים ש-0.5% זה עניין של מה בכך.

מוסי רז: מי שמרוויח 30 אלף שקל הם לא מעמד הביניים, מדובר ב-5% עליונים של השכירים.

איתן כבל: אני לא בטוח.

אברהם הירשזון: אני מציע הסתייגות מהותית, במקום 1% יבוא 5%.

אברהם-בייגה שוחט: אני מציע מאוד להיזהר מהשינוי הזה, יש דברים שהם קיימים בשולי המס שלנו ועד 35 אלף שקל, זה לא 50% עם ביטוח לאומי ומס בריאות, ויש גם בעולם שיעורי מס שוליים.

אברהם-בייגה שוחט: לכן אני מציע לחברי היקר, חבר הכנסת חוגי, שכל כך דואג שהעשירים ישלמו, שיחזור למפלגתו ויאמר להם, שיש דרך אחת נכונה לקחת מהעשירים, לקחת מס רווחי הון שש"ס טרפדה וכך להוריד את מס ההכנסה, זו הדרך היחידה.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את הצעתו של חבר הכנסת עופר חוגי, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – 3 נגד – רוב נמנעים – אין ההסתייגות לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות לא אושרה.

יעקב ליצמן: מי בעד סעיפים 38-39-40-41-42 ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיפים 38-39-40-41-42 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 38-39-40-41-42 נתקבלו.

יעקב ליצמן: הסעיפים אושרו.

אנה שניידר: אנחנו עוברים לעמודים 36-39 – עידוד המגזר העסקי (קליטת עובדים), סעיפים 43-50.

אברהם-בייגה שוחט: זאת החלטה שחבל שהממשלה החליטה עליו וחבל שהיא באה לעולם.

אברהם-בייגה שוחט: ב-1991 הייתה הצעת חוק פרטית שעסקה בעניין הזה, צריך לזכור שגם אז החוק לא היה טוב וכל מי שעבר את החוק, כל המוסדות שעסקו בזה, כולל המוסד לביטוח לאומי, כולל משרד האוצר, שללו מכל וכל את רמת הגניבות שהייתה, ההונאה של הממשלה וכל הכרוך בעניין הזה.

אברהם-בייגה שוחט: צריך לזכור שאז זה היה על משק שהיו בו ביקושים לכוח אדם בגלל הצמיחה, ואז אמרו, אנשים יגדילו את מכסת כוח האדם כי הם יודעים שיש שמיכה וממילא הם יצטרכו לקנות עובדים.

אברהם-בייגה שוחט: היום כל הגופים שעסקו בזה שוללים זאת, כולל הדרג המקצועי באוצר, הביטוח הלאומי גם אמר זאת מפורשות, אני מציע להוציא את זה מספר החוקים וכך הממשלה גם תחסוך לפחות 400-500 מיליון שקל.

ישראל כץ: אני מציע לתת את התמריץ הזה רק במקומות מועדפים, קרי, בגליל, בנגב וביהודה ושומרון.

ישראל כץ: הייתי אומר, בעיקר בגליל ובנגב כי שם יש אבטלה.

מוסי רז: ביהודה ושומרון יש אבטלה, על מה אתה מדבר?

מוסי רז: על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ביהודה ושומרון יש הכי פחות אבטלה.

ישראל כץ: אתה יודע מה, אני מציע שזה יחול בנגב ובגליל.

יעקב ליצמן: מהמוסד לביטוח לאומי נמסר לנו, שאם נאשר את החוק הזה, הם לא יכולים להיערך לכך לפחות עד יוני.

ישראל כץ: ההצעה המתוקנת שלי, להחיל זאת רק על הנגב והגליל, תחולה מזמן שהמוסד לביטוח לאומי יכול להיערך לכך.

ישראל כץ: מדובר באזורים מוכי אבטלה ושם יש היגיון כן להחיל זאת.

אברהם-בייגה שוחט: גם בטירה ובטייבה יש אבטלה.

ישראל כץ: אני אומר לכם, שרוב האבטלה היא בנגב ובגליל.

אבשלום וילן: החוק הזה הוא חוק רע, המוסד לביטוח לאומי הסביר כאן בדיון מדוע הוא מתנגד לו.

אבשלום וילן: אני אומר לכם, שהחוק הזה מריח פרוטקציות, שחיתויות, טובות לחברי מרכז למיניהם.

אבשלום וילן: אני מודיע כאן, שאם החוק הזה יעבור, אני אעתור לבג"ץ.

יחיאל לסרי: נמסרה בפנינו אינפורמציה בוועדת החקירה הפרלמנטרית לפערים חברתיים ברשות בין סיעתך, רן כהן.

יחיאל לסרי: הוצגו בפנינו נתוני מחקר, נעשתה השוואה בין יעילות הכלל הזה לבין יעילות שיפוי מעסקים, המחקר הראה באופן ברור, שבדרך זו היה עידוד של העסקת עובדים וירידה באבטלה לעומת שיפוי המעסיקים שלא תרם דבר אלא רק לקח מהמדינה מיליוני שקלים.

יחיאל לסרי: על פי נתוני המחקר, החוק הזה טוב לעידוד התעסוקה במשק.

ויצמן שירי: היות ומוקצים לעניין 500 מיליון שקל, אני מציע שנגביל מראש את עלות החוק ל-200 מיליון שקל.

ויצמן שירי: אם בשנה הזאת נלמד - - -

אנה שניידר: זה רק לשנה.

אנה שניידר: אתה לא יכול להגביל בכסף.

יואל נוה: יש עמדת ממשלה.

ויצמן שירי: אומדן ההצעה בסך 500 מיליון שקל, אני רוצה לקבוע תקרה של 200 מיליון שקל.

ויצמן שירי: במידה ואתם לא מקבלים זאת, אני מקבל את ההצעה של חבר הכנסת ישראל כץ, להקצות זאת לנגב ולגליל.

גנדי ריגר: ממה אנחנו חוששים?

גנדי ריגר: אני מציע לאשר את החוק אבל עם הגבלות מסוימות.

גנדי ריגר: הצעתי מספר הגבלות, לדוגמה, צריך להיות חוזה מיוחד לכל מקום, באמצעות החוזה אנחנו יכולים לבדוק לאן הולך הכסף ומה המעסיק עושה עם הכסף.

גנדי ריגר: כמו כן, אני מציע להוסיף להצעה הכשרה מקצועית, אנחנו יודעים שבתום הקורס אי אפשר להתקבל לעבודה, המעביד לא רוצה להעסיק עובד שהוא לאחר קורס, הוא רוצה עובד בעל ניסיון.

גנדי ריגר: אני מציע שלא להגביל את הסכום אלא את התקופה.

יחיאל לסרי: אני רוצה להזכיר, שהשנה עובר לשיפוי מעסקים ממשרד האוצר למוסד לביטוח לאומי 3.5 מיליארד שקל.

יחיאל לסרי: הנחתי הצעת חוק לביטול שיפוי מעסקים, זה לא יהיה אחראי לבטל אותו בפעם אחת כי אז זה יגרום להגדלת האבטלה, לכן הרעיון הוא, לבטל אותו באופן הדרגתי ויכול להיות שכבר השנה ניתן יהיה לחסוך את ה-450 מיליון שקל לצורך הדבר הזה שהוכח כמעודד תעסוקה.

יעקב ליצמן: שימו לב, אף אחד ממשרד האוצר לא מוכן לומר מילה טובה על החוק.

ויצמן שירי: אנחנו מבקשים להציע להוריד אותו.

ויצמן שירי: אני מבקש שתעמיד זאת להצבעה.

יעקב ליצמן: אם פקידי האוצר מתנגדים לחוק הזה - - -

ויצמן שירי: אני מציע להוריד את כל הסעיף.

זאב בוים: במצב של אבטלה, אפשר לעשות מאמץ.

ויצמן שירי: אני מציע שהכסף תיקח את הכסף הזה ותשקיע אותו בפרוייקטים.

יעקב ליצמן: אני מציע הצעה אחרת, היות וחלק גדול מחברי הוועדה מתנגדים להצעת החוק, אני מציע לפצל את החוק ונדון בו כאשר ירווח לנו.

יעקב ליצמן: אז כאשר משרד האוצר יירצה להעביר את החוק, הוא גם יעביר מקורות לכך.

יעקב ליצמן: אני מציע שנפצל את החוק, אני מעמיד זאת להצבעה, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד הפיצול – רוב נגד – אין נ מנעים – אין הפיצול נתקבל.

יעקב ליצמן: הפיצול אושר.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו עוברים לעמוד 40, סעיף 51, תיקום חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם.

ישראל כץ: אני מודיע שאני לא מצביע בעניין.

יעקב ליצמן: מי בעד סעיף 51 ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 51 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 51 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 51 אושר.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת ישראל כץ לא הצביע.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף 52 – תיקון חוק הפחתת הגירעון.

סמדר אלחנני: היה שינוי בתיקון חוק הפחתת הגירעון, בהצעת החוק הוצע 2.4%, שמעתי כעת 3%.

יואל נוה: ישיבת הממשלה מיום 24 בדצמבר, בקיצוץ ההוא שנאמד ב-6 מיליארד ו-150 מיליון שקל, על מנת לסגור את הפער החליטה הממשלה להעלות את הגירעון המתוכנן בשנת 2002 מ-2.4% ל-3%.

יואל נוה: זאת ההחלטה שקיבלה הממשלה ואנחנו מבקשים לתקן את החוק בהתאם.

יעקב ליצמן: אנחנו מתקנים את ההצעה ל-3%, מי בעד סעיף 52 בכפוף לתיקון ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 52 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 52 בכפוף לתיקון נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 52 אושר.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף 53 – תיקון חוק מילווה קצר מועד, מי בעד סעיף 53 ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 53 – רוב נגד – 1 נמנעים – אין סעיף 53 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 53 אושר.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף 54 – תיקון חוק לפיצוי נפגעי הגזזת.

יעקב ליצמן: אני לא רואה שיש על כך הסכמה, אי אפשר לפגוע באנשים הללו.

רחמים מלול: יש לי הסתייגות.

ויצמן שירי: 95% מהם מעל גיל 65.

יעקב ליצמן: האנשים הללו היו כאן בועדה, אני אומר לכם, אי אפשר להסתכל לאנשים האלה בעיניים ולבטל את החוק הזה.

יואל נוה: לא מבטלים את החוק.

יואל נוה: יש כאן אי הבנה, כל מי שהוכר כחולה גזזת היום, אין פגיעה של שקל בקצבה שלו.

יעקב ליצמן: עד היום לא הייתה פגיעה, אבל מהיום תהיה פגיעה.

יואל נוה: לא.

ויצמן שירי: אתה אומר בעצם, אלה שהגישו תביעה ועדיין לא הוכרו כנפגעים, ביום שהם יזכו בתביעה הם לא יהיו זכאים רטרואקטיבית.

ויצמן שירי: כמה כסף זה מכניס, 100 מיליון שקל?

ויצמן שירי: כמה חולי גזזת יש במדינה?

יעל אנדורן: ההצעה הזאת לא באה לפגוע במי שהיום הוכר כנפגע.

יעל אנדורן: על פי החוק היום, כל מי שמגיש תביעה, גם אם הוא יגיש באמצע שנת 2002, יקבל גם מענק חודשי במידה ויוחלט שהוא זכאי, גם מענק חד פעמי וגם קצבה החל מיום תחולת החוק, משנת 1994, לא החל מיום שהוא הגיש את התביעה.

יעל אנדורן: וכך נוצר מצב שהתשלום הרטרואקטיבי הולך וגדל.

יעל אנדורן: כלומר, אם אדם מגיש תביעה בשנת 2003, הוא יקבל גם קצבה חודשית, גם מענק חד פעמי שיכול להגיע ל-100 אלף שקל - - -

ויצמן שירי: בואו נגביל זאת לשבע שנים אחורנית.

יעל אנדורן: וגם קצבה חודשית מיום חקיקת החוק.

יעל אנדורן: הדבר הזה לא קיים בשום חוק אחר שאומר, שאתה מקבל קצבה חודשית לא מהיום שהגשת את התביעה ובעצם הוכרה הזכאות שלך אלא מהיום שהמחוקק החליט שהחוק יהיה בתוקף.

יעל אנדורן: לכן ההצעה אומרת, כל אחד יוכל לקבל את הקצבה החודשית ואת המענק – במידה ויוחלט שהוא זכאי – אבל מיום שהוא הגיש את התביעה ולא מהיום שבו חוקק החוק.

עופר חוגי: צריך לזכור, אותם נפגעי גזזת לא יכולים לתבוע ולעתור לבג"ץ, אם הייתה להם אפשרות להגיש עתירה עבור הנזקים שנגרמו להם, הם יכלו לקבל מיליוני שקלים.

עופר חוגי: בהסכם שנעשה בחוק הם לא יכולים להגיש עתירה.

עופר חוגי: הפיצוי שניתן להם הוא פיצוי חלקי, יש ביניהם אנשים שהיום מתחילים לחלות, אי אפשר לפגוע באנשים הללו.

רחמים מלול: מי שראה את המחזה של אותם אנשים שנכחו אצלנו בדיון בוועדה לא יכול שלא להתרגש מעצם המעמד הזה ולא להצדיק את הטענות.

רחמים מלול: מה הבעיה?

רחמים מלול: החוק חוקק בשנת 1995, סוכם עם הנפגעים, שהם לא יגישו תביעות משפטיות.

רחמים מלול: לו היו מגישים תביעות משפטיות, כל הסיכויים היו, שבית המשפט היה מכיר בפגיעה מתאריך הפגיעה, ותאריך הפגיעה היה יכול להיות מוקדם יותר משנת 1995.

רחמים מלול: בנוסף לזאת, ישנם אנשים שהמחלה מתגלה אצלם רק לעת זקנה, אז על מה הם יקבלו פיצויים עבור העתיד או עבור העבר?

אברהם הירשזון: דעתי כדעת החברים, בכל אופן אני מציע שנגביל את העבר ולכן אני מציע להגביל רטרואקטיבית 7 שנים, כך אנו גם מונעים מהם הגשת תביעה.

סמדר אלחנני: בדרך כלל פיצויים ניתנים מיום יצירת העילה או הנזק שנגרם, חברי הוועדה נוכחו לדעת שלא מדובר באנשים שמודעים לזכויותיהם , אילו ידעו זאת היו מקבלים את הפיצויים משנת 1995 עד מותם, אם הם היו מגישים את הבקשה בזמן הם היו מקבלים פיצוי לאורך כל שנות החיים, אבל אם הם מגישים באיחור הם מקבלים חלק מהפיצוי רטרואקטיבי וחלק קדימה לאורך שנות חייהם.

סמדר אלחנני: הפיצוי עצמו לא גדול במיוחד ולכן אני חושבת שצריך לבטל את ביטול הרטרואקטיביות.

רחמים מלול: יעל, את מוכנה לבטל את הסעיף בהסכם שמונע מהם להגיש תביעות משפטיות?

אברהם הירשזון: אגב, צריך לקחת בחשבון שזו אוכלוסייה הולכת ופוחתת.

יעל אנדורן: שתי נקודות.

יעל אנדורן: הראשונה, אנחנו רואים לאחרונה תעשייה שלמה של עורכי דין המעודדים אנשים להגיש תביעות.

יעל אנדורן: הנקודה היא, אתה לא מונע מהנפגע את הזכות לקבל את המענק החד פעמי או את הגמלה מהיום שהגיש את התביעה מכאן ואילך.

יעל אנדורן: האדם גילה שהוא חולה, הוא הגיש בקשה, הוא יקבל את אותו מענק שזה תחליף לתביעה שהוא היה תובע בבית משפט, כמו כן יקבל גם גמלה חודשית, אנחנו רק אומרים, שלא ניתן לו את הגמלה מיום שהחוק חוקק.

יעל אנדורן: יכול להיות אבסורד, שמישהו יגיש תביעה בעוד שנתיים ויקבל גמלה חודשית משנת 1994.

ויצמן שירי: אבל אם אומרים שהמחלה מתגלית כמה שנים אחרי, בואו נקבע לא שבע שנים אבל לפחות חמש שנים אחורנית.

אברהם הירשזון: אני חוזר ואומר, צריך לזכור שמדובר באוכלוסייה הולכת ופוחתת.

יחיאל לסרי: אני רוצה לשאול, מה גובה המענק החד פעמי?

רחמים מלול: תלוי באחוז הנכות.

רחמים מלול: ביקשנו נתונים ממשרד הבריאות ולא קיבלנו.

יעל אנדורן: בכל שנה יש 3,000-4,000 תביעות.

זאב בוים: כמה תביעות מאושרות?

יעל אנדורן: הרוב הגדול מאושר כי אין יכולת אמיתית למדינה לבדוק מי עבר את אותם טיפולים.

יעקב ליצמן: חברי ועדת הכספים תרמו היום 500 מיליון שקל, אני חושב שלאוצר יש מספיק כסף.

אברהם-בייגה שוחט: אפשר לשאול כמה עולה הסעיף?

יעקב ליצמן: 100 מיליון שקל.

יעל אנדורן: כל הסעיף 200 מיליון שקל.

רחמים מלול: כעת היא אומרת שזה עולה 200 מיליון שקל, בדיון בשבוע שעבר אמרת 70-80 מיליון שקל.

יעל אנדורן: אני אסביר.

יעל אנדורן: ההפרש הרטרואקטיבי שאותו רוצים לבטל, עלותו בין 70 ל-100 מיליון שקל.

יעל אנדורן: תלוי כמה תביעות חדשות עוד יהיו.

ויצמן שירי: החוק הוא מדבר על שש שנים רטרואקטיבית, בואו נתפשר על ארבע שנים אחורנית.

רחמים מלול: יש לי הסתייגות, תצביע עליה.

יעקב ליצמן: אני מציע למשרד האוצר, לפצל את החוק, בדיון ענייני נחליט אם מדובר ב-70 מיליון שקל, 100 מיליון שקל, אני מציע שנפצל את החוק הזה.

יעקב ליצמן: קיבלתם הלילה 500 מיליון שקל, תפסידו 70 מיליון שקל, נרחם על החולים האלה ולא נפגע בהם.

ויצמן שירי: הם מוכנים להתפשר על ארבע שנים, זה 50 מיליון שקל, בואו נסכם ארבע שנים אחורנית.

יואל נוה: אנחנו מוכנים.

רחמים מלול: לא, אני לא מוכן, אני עומד על ההסתייגות שלי ואני מבקש להצביע עליה.

ויצמן שירי: בסדר, תצביע קודם על ההסתייגות שלי ואחר כך על ההסתייגות שלך.

עופר חוגי: אם היום המדינה משנה את החוק והם יפנו לבג"ץ, האם אותו נפגע זכאי לעתירה בבג"ץ בעקבות שינוי החוק?

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את ההסתייגות של חבר הכנסת שירי ויצמן האומרת, רטרואקטיביות של ארבע שנים.

רחמים מלול: אדוני היושב ראש, תלך על פי הסדר, ההסתייגות שלי רשומה משבוע שעבר.

רחמים מלול: אני לא מסכים לפשרה הזאת, החוק חוקק ב-1995 - - -

ויצמן שירי: אבל בשנת 1995 המצב הכלכלי של מדינת ישראל היה הרבה יותר טוב.

רחמים מלול: אל תשפר את המצב הכלכלי על גבם של חולים וחולי סרטן.

ויצמן שירי: היינו פה עם ילדים ששוכבים בבתי חולים והסכמנו על 4.5 מיליון שקל במקום 10 מיליון שקל ואף אחד מכם לא פצה פה.

ויצמן שירי: זה הרבה יותר חמור מגזזת, מדובר בילדים קטנים ששוכבים בבתי חולים.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את ההסתייגות של חבר הכנסת רחמים מלול, לבטל את החוק, כלומר, לא יהיה תיקון לחוק לפיצוי נפגעי הגזזת, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – 7 נגד – 6 נמנעים – אין ההסתייגות נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות אושרה.

ויצמן שירי: אני מבקש להעמיד להצבעה גם את ההצעה שלי.

יעקב ליצמן: אני לא בטוח שאני יכול.

ויצמן שירי: תבקש רביזיה ותערוך הצבעה על הרביזיה.

יעקב ליצמן: עוד מעט יהיו הצבעות על כל הרביזיות.

ויצמן שירי: אני מבקש הצבעה גם על ההצעה שלי.

רחמים מלול: אם החוק "נפל" אין טעם ברביזיה שלך.

רחמים מלול: לא מדובר בעניין של פשרות, עוד שנה או פחות שנה, זה עניין של מוסר והיגיון.

רחמים מלול: רבותיי, חתמו עם החולים הללו הסכם, אי אפשר כעת לומר אחרת, לא על גבם של חולי סרטן.

ויצמן שירי: אני מבקש להעמיד להצבעה את הרביזיה.

עופר חוגי: חבר הכנסת שירי ויצמן, זה יותר חשוב מחוק הנגב.

ויצמן שירי: זה בטח הרבה יותר חשוב ממשפחות ברוכות ילדים.

יעקב ליצמן: רבותיי, על הרביזיה נצביע מאוחר יותר.

ויצמן שירי: למה?

ויצמן שירי: על הרביזיה הזאת יש ויכוח עקרוני, אני מבקש שתצביע כעת.

ויצמן שירי: הרי את כל הרביזיות האחרות, ש"ס תמשוך אותן.

ויצמן שירי: תערוך הצבעה על הרביזיה גם אם היא תיפול.

יעקב ליצמן: מה ההצעה הנגדית?

ויצמן שירי: ארבע שנים רטרואקטיבית.

אנה שניידר: כדי שיהיה ברור, האם ההצעה שלך מדברת, שסעיף 3א.

אנה שניידר: לחוק לפיצוי נפגעי גזזת יחול על מי שהגיש תביעה ביום 1 בינואר - - -

יעל אנדורן: לא, היא תתייחס לכל תובע, ארבע שנים אחורה מיום הגשת התביעה.

ויצמן שירי: 48 חודשים אחורנית מיום הגשת התביעה.

יעקב ליצמן: אני לא מצביע כעת על הרביזיה, אני עובר לסעיף הבא, סעיף 56 בעניין פלאפון נייד.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את סעיף 56, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 56 – 8 נגד – 2 נמנעים – אין סעיף 56 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 56 אושר.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף הבא, סעיף 57 – חוק סדר הדין הפלילי.

עופר חוגי: יש לי הסתייגות מהותית, אני מציע לתקופה של חצי שנה.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת עופר חוגי ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – 2 נגד – רוב נמנעים – אין ההסתייגות לא התקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות לא התקבלה.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את סעיפים 57 ו-58, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 57-58 נתקבלו.

יעקב ליצמן: סעיפים 57-58 אושרו.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף 59, סעיף תחילה המדבר על תחילתו של חוק זה ב-1 בינואר, אנחנו לא נצביע על 1 בינואר אלא מיום קבלת החוק.

ויצמן שירי: אתה לא יכול, יש כאן התחשבנויות שנתיות, דוחות שנתיים.

יעקב ליצמן: אני לא יכול להצביע אחורה.

ויצמן שירי: אתה לא יכול, יש דוחות שנתיים, מס הכנסה למשל זו התחשבנות שנתית.

ויצמן שירי: יש דברים שההתחשבנות היא שנתית.

יעקב ליצמן: אני אבדוק זאת מאוחר יותר.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים להצבעות על הרביזיות.

יעקב ליצמן: רבותיי, חבר הכנסת אמנון כהן מסיר את הרביזיה על פרק ב' – תחבורה, כמו כן מסיר את הרביזיה שלו מעמודים 1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11,12,13,14, 20, 21,22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29.

יעקב ליצמן: בעמוד 29 גם חבר הכנסת חוגי הגיש רביזיה וגם הוא מסיר אותה.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת אמנון כהן מסיר את הרביזיה גם מעמוד 30.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת אמנון כהן מסיר את כל הרביזיות שהגיש.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת קליינר הגיש הסתייגות לבטל את חוק הלפרט, נדמה לי שהצבענו עליה.

תמיר כהן: לא הצבענו.

יעקב ליצמן: אם כך נצביע עליה כעת, מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת קליינר לבטל את חוק הלפרט?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – 4 נגד – רוב נמנעים – אין ההסתייגות לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההסתייגות לא אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לרביזיה של חבר הכנסת ישראל כץ בסעיף 2.

ישראל כץ: אין הסתייגות, הרביזיה ביטלה את סעיף 2.

אנה שניידר: הרביזיה לא ביטלה את הסעיף, מוסיפים את מה שביקשת.

אנה שניידר: הבנתי שאתה רוצה להוסיף: ביצוע קטעים נוספים מכביש ארצי לישראל – זה נכלל בתוך החוק - - -

ישראל כץ: לא, הרביזיה שהתקבלה, לבטל את האישור.

אנה שניידר: לא, מה שהתקבל, שמוסיפים סעיף נוסף לחוק שאומר, שביצוע הקטעים ייעשה בעת ובעונת אחת.

אנה שניידר: בעת ובעונה אחת זה לרבות הפרש של שישה חודשים.

ישראל כץ: לא, הרביזיה היא על כל סעיף 2.

ישראל כץ: עוד לא התקבלה הצעתי, היינו בשלב שביטלנו את החוק.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו צריכים להצביע על הרביזיה.

ישראל כץ: לא, הצבענו על הרביזיה, היא התקבלה, כעת, אם הממשלה תגיש הצעה חלופית, זה בסדר מבחינתי.

אנה שניידר: איזה הצעה?

רונן וולפמן: אנחנו מציעים להחזיר את ההצעה המקורית ומבקשים להצביע על כך.

ישראל כץ: ההצעה המקורית בוטלה וההצעה שלי התקבלה.

אנה שניידר: ההצעה שלך לא יכולה לעמוד בלי ההצעה המקורית, ההצעה שלך תלושה.

אנה שניידר: כתוב: ביצוע קטעים נוספים ייעשו בעת ובעונה אחת.

ישראל כץ: אז אני מבקש מהממשלה ניסוח שיבהיר את המעמד של הקטע הדרומי.

אנה שניידר: הקטע הדרומי הוא עם הקטע הצפוני, אם זה הפך לחלק מהחוק, אני לא מבינה מה הבעיה.

אנה שניידר: תצביעו על הסעיף עם התוספת של חבר הכנסת ישראל כץ.

יעקב ליצמן: לא הצבענו על זה.

אנה שניידר: כתבתי כאן:

אנה שניידר: התקבלה רביזיה על ההסתייגות של חבר הכנסת ישראל כץ בעניין הוראת המעבר, טרם נערכה הצבעה.

רונן וולפמן: אנחנו מתכוונים לקדם את הפרוייקט הזה בהקדם האפשרי ובאופן שהביצוע יהיה צמוד ככל האפשר לקטע 18 ובטווח שלא עולה על שנה.

יעקב ליצמן: אם כך, ברגע שחבר הכנסת ישראל כץ מסכים להתחייבות של האוצר, הוא מוותר על הצעתו.

יעקב ליצמן: מי בעד סעיף 2 כפי שהוצע ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 2 – רוב נגד – 2 נמנעים – אין סעיף 2 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 2 אושר ברוב גדול.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו עוברים להצבעה בעמוד 31, סעיף 31, שלא יבוטל חוק היטל השבחה.

איתן כבל: אתה מוכן להסביר לנו את מהות החוק?

יעקב ליצמן: החוק של חבר הכנסת פרוש אומר, מי שיש לו דירה עד 120 מטר פטור מהיטל השבחה.

יעקב ליצמן: ההצעה של חבר הכנסת פרוש מדברת על עד 160 מטר.

יעקב ליצמן: הסעיף הזה לא עולה כסף לממשלה.

מוסי רז: כאשר החוק הזה עבר בוועדה, היה כאן רק חבר כנסת אחד שהצביע נגד וזה הייתי אני.

אבי גפן: בחוק יש שלושה דברים: הגדלת הפטור מ-120 מטר ל-160 מטר, פטור מהיטל השבחה להקדשים, ותיקון נוסף לגבי משך ההחזקה של הדירה והפטור מהיטל השבחה.

אבי גפן: שני הדברים המרכזיים: הגדלת הפטור מ-120 מטר ל-160 מטר, ופטור מהיטל השבחה להקדשים.

יעקב ליצמן: אני מציע לדחות את בקשת הממשלה בשלוש שנים.

ישראל כץ: תציע לדחות בשנה אחת במקום שלוש שנים.

יעקב ליצמן: אני מציע לדחות את בקשת הממשלה בשנה אחת, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד ההסתייגות – רוב נגד – 2 נמנעים – אין ההסתייגות נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההצעה אושרה.

יעקב ליצמן: כעת, לאחר שהורדנו את הסעיף של חבר הכנסת פרוש בעניין היטל השבחה, אני מעמיד את סעיף 31 להצבעה, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 31 – רוב נגד – 2 נמנעים – אין סעיף 31 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 31 אושר.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים להצבעה על הרביזיה של חבר הכנסת גפני בעניין קצבאות ילדים, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד הרביזיה – 6 נגד – 8 נמנעים – אין הרביזיה לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: הרביזיה נדחתה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים להצבעה על הרביזיה של חבר הכנסת נחום לנגנטל בעניין מס הכנסה, הכללה של ארבעה יישובים: זבדיאל, רווחה, חזון יחזקאל וקוממיות.

יעקב ליצמן: מי בעד הרביזיה ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד הרביזיה – אין נגד – רוב נמנעים – אין הרביזיה לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: הרביזיה נדחתה ולכן הסעיף נשאר כפי שהוא.

יעקב ליצמן: כעת אנחנו עוברים לרביזיה של חבר הכנסת לנגנטל בעניין הקיבוצים, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד הרביזיה – אין נגד – רוב נמנעים – אין הרביזיה לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: הרביזיה לא אושרה.

יעקב ליצמן: מי בעד הרביזיה של חבר הכנסת מוסי רז בעניין דרום הר חברון ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד הרביזיה – 1 נגד – רוב נמנעים – אין הרביזיה לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: הרביזיה לא אושרה.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו עוברים לסעיף 59 – תחילתו של החוק, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד סעיף 59 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 59 נתקבל.

יעקב ליצמן: סעיף 59 אושר.

יעקב ליצמן: אנחנו חוזרים לרביזיה של חבר הכנסת שירי ויצמן בעניין הגזזת.

ויצמן שירי: אני מסיר את הרביזיה.

אנה שניידר: הייתה הצבעה על ההסתייגות של חבר הכנסת רחמים מלול והסעיף נפל.

אנה שניידר: חבר הכנסת שירי ויצמן ביקש רביזיה וכעת הוא מסיר את הרביזיה.

אנה שניידר: המשמעות היא, שהסעיף נפל.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו מצביעים כעת על העברת כל חוק ההסדרים לקריאה שנייה.

יעקב ליצמן: מי בעד חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס"ב-2002.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד החוק – רוב נגד – 2 נמנעים – אין חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002) התשס"ב-2002 נתקבל.

יעקב ליצמן: חוק ההסדרים המאוחד של שלושה חוקי הסדרים התקבל והוא עובר לקריאה שניה ושלישית.

יעקב ליצמן: תודה רבה, הישיבה נעולה.