ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 350, 2001-12-27 10:00

יעקב ליצמן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים, הנושא הראשון על סדר היום: צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד שירותים או נכסים כהכנסה) (תיקון).

חיים דוקלר: למעשה מדובר בצו שחוקק בשנת 1977 ועל פי הצו, כל חברה מעל מחזור מסוים חייבת בניכוי מס במקור בגין כל שירות או נכס שהיא רוכשת במהלך השנה.

חיים דוקלר: הצו רחב מאוד והוא כלי מרכזי במקומותינו מטעמים של מידע, מי הנישומים השונים ונותני השירותים.

חיים דוקלר: אנחנו מבקשים התאמה של הסכומים לעומת השנה הקודמת, הסכומים של היקף המחזור, חברה שעברה את הסכומים היא זאת שנכנסת כחייבת בניכוי מס במקור.

חיים דוקלר: מדובר בעדכון הסכומים אוגוסט השנה לעומת אוגוסט שנה שעברה.

חיים דוקלר: באותו צו אנחנו גם מבקשים, שמוסדות ציבור, מלכ"רים, שהמחזור שלהן מעל 1.5 מיליון וחצי שקל או שמעסיקים מעל עשרה עובדים, גם ינכו מס במקור מנותני שירותים.

יעקב ליצמן: איך היה עד היום?

חיים דוקלר: עד היום זה היה על פי היקף ההכנסות או היקף הפעילות.

חיים דוקלר: הרציונאל של המהלך הזה, שרק חברות או מלכ"רים גדולים יחסית, שיש להם מערכת של הנהלת חשבונות כפולה, שיש להם את המנגנון של מנהלי חשבונות וחשבים, רק אלו יחויבו לנכות מס במקור מנותני שירות.

רחמים מלול: ואם יש להם עשרה עובדים והמחזור שלהם הוא בסך של 300 אלף שקל.

טלי דולן: אם יש להם עשרה עובדים אז הם מחזיקים מנהל חשבונות.

רחמים מלול: עשרה עובדים המשתכרים בשכר מינימום.

חיים דוקלר: זה לא קשור לשכר.

רחמים מלול: והמחזור שלהם מסתכם ב-300 אלף שקל.

חיים דוקלר: כאשר מעסיקים עשרה עובדים כבר צריך להחזיק איזה שהיא הנהלת חשבונות עם מנהל חשבונות.

חיים דוקלר: אנחנו אומרים, שאותם גופים עם עשרה עובדים או מחזור מעל 1.5 מיליון שקל ינכו מס במקור.

חיים דוקלר: אני מבקש להדגיש, שהנושא של ניכוי מס במקור מנותני שירותים וספקים הוא מאוד חשוב לתשלומי המס.

יעקב ליצמן: מה שאתם מבקשים לעשות, להכניס דברים חדשים שלא היו מקובלים עד היום.

חיים דוקלר: בשביל זה אנחנו באים לפה ואומרים שזה חשוב.

רחמים מלול: דרך הצו אתה גם מטפל במלכ"רים.

אנה שניידר: הוא מטפל בגבייה טובה יותר של המס על ידי גורמים נוספים.

אנה שניידר: כלומר, השירותים במשק ניתנים לכל מיני גורמים, עד עכשיו גורמים מסוימים היו מנכים מס במקור ואחרים לא, עכשיו מרחיבים את היקף אותם גופים שיצטרכו להפעיל את המנגנון הזה ולגבות מס בצורה יותר אפקטיבית מנותני השירותים.

חיים דוקלר: האמינו לי, שאותם ספקים רוצים שינכו להם מס במקור וייקחו להם את הכסף במקור על מנת שלא יצטבר להם בסוף השנה אחרי הגשת הדוח סכום גדול שיצטרכו לשלם אותו בבת אחת.

חיים דוקלר: הניכוי במקור הוא טוב למערכת המס כי הוא מנכה את המס בזמן אמיתי והוא טוב גם לאותם נותני שירותים וקבלני משנה, אם יש להם מקדמות, הם יכולים לקזז את הניכוי במקור מהמקדמות.

חיים דוקלר: זה מהלך שהוכיח את עצמו והוא טוב בחזקת זה נהנה וזה לא חסר.

רחמים מלול: אם כך, למה אתה מגביל למלכ"רים את התקרה למיליון וחצי שקל, מה ההיגיון?

חיים דוקלר: בכל זאת זה דורש ניהול רישומים והנהלת חשבונות, שהוא משלם לאותו קבלן 1,000 שקל ומנכה ממנו 20% - - -

רחמים מלול: ואם כל מלכ"ר חייב בניהול חשבונות?

חיים דוקלר: אנחנו לא רוצים להכניס את המלכ"רים הקטנים אלא רק את הגדולים, שיש להם מערכת מסודרת של הנהלת חשבונות.

חיים דוקלר: לא ניקח כל מלכ"ר עם מחזור של 100-200 אלף שקל ונאמר לו להתחיל לנכות מס במקור, זה דורש עבודה מינהלתית כזאת או אחרת.

חיים דוקלר: אנחנו אומרים, מלכ"רים מעל מספר עובדים או מעל סכום מסוים שיש להם את המערכת הזאת, זה יקבל על ציבור הנישומים וזה טוב לגביית המס.

עופר חוגי: אני מתנגד לצו הזה ראשית בגלל שהתקציב לא אושר, מלכ"רים מקבלים תקציב רק בסוף השנה.

עופר חוגי: התרבות החרדית קיבלו את הכסף של כל השנה רק עכשיו.

עופר חוגי: מה אתה עושה?

עופר חוגי: אונס אותם.

עופר חוגי: אתה אומר, גם לא תקבלו כסף ממשרדי הממשלה וגם תנכו מס במקור.

עופר חוגי: הם הרי צריכים לקחת הלוואה כדי לשלם את המס במקור.

אנה שניידר: הם לוקחים מהספק.

רחמים מלול: הם מנכים מספק השירות.

עופר חוגי: הם הגובים של מס הכנסה.

חיים דוקלר: נניח האוניברסיטה לוקחת קבלן עבודות עפר בשיעור עבודה של 10,000 שקל.

חיים דוקלר: אם לא יהיה ניכוי מס במקור היא תשלם לאותו קבלן 10,000 שקל, אם לאוניברסיטה יש חובת ניכוי מס במקור, היא תשלם לקבלן 8,000 שקל ותעביר למס הכנסה 2,000 שקל.

חיים דוקלר: אין כאן שום תוספת מעמסה כספית על המלכ"ר או על המשלם.

עופר חוגי: הפרוצדורה של אותו מוסד שלא מקבל את הכסף עד סוף השנה והוא צריך להחזיק תוספת של עוד שלושה ארבעה פקידים שינהלו את העניין - - -

חיים דוקלר: הפקיד כבר קיים.

סמדר אלחנני: אני רוצה להעיר הערה עקרונית, מערכות רבות וגם אתם מבקשים לעבור לנומינלי.

סמדר אלחנני: נומינלי זה אומר שאין עדכון למדד.

סמדר אלחנני: במערכת המס אמרתם את זה, ביקשתם את ההתליה של חוק המיסוי ותנאי אינפלציה, בכל מיני מערכות ביקשתם לעבור לנומינלי, ואני שואלת, למה צריך לעשות פה התאמה ריאלית?

סמדר אלחנני: גם מבחינת אכיפת חוקי המס, ככל שהרצפה יותר נמוכה, כמובן שיותר גופים נכנסים לחובת הניכוי במקור.

סמדר אלחנני: ניכוי במקור זו שיטה ישראלית, היא הוכיחה עצמה בצורה בלתי רגילה, מה שפחות ביורוקרטיה של הנישום עם מערכות המס, יש ניכוי במקור, זו שיטה יוצאת מן הכלל.

סמדר אלחנני: אם לא תעשה את ההתאמות הריאליות האלה, עוד כמה גופים ייכנסו למערכת הניכוי במקור, שזה טוב לכם וטוב לציבור.

סמדר אלחנני: זו הערה נכונה גם לצו הנוכחי, קביעת תשלומים בעד שירותים או נכסים כהכנסה וגם לקביעת תשלומים בעד עיבוד יהלומים או בעד מסחר ביהלומים כהכנסה.

יעל ייטב: רציתי להבהיר דבר אחד לגבי המלכ"רים, לא רצינו לתפוס את כל מוסדות הציבור, את הפרמטרים קבענו על סמך הוראות מס הכנסה, ניהול פנקסי - - -

יעקב ליצמן: אתם מדברים על כל המלכ"רים.

יעל ייטב: לא.

סמדר אלחנני: הנחתי לפניכם את התקנות המלאות, אתם רואים את הצו המקורי וגם את כל הרשימה של הגופים החייבים בניכוי מס במקור.

יעל ייטב: בעצם כל מי שחייב לנהל מערכת חשבונות לפי שיטת החשבונאות הכפולה, חייב לנכות מס במקור.

יעל ייטב: לגבי מלכ"רים יש צו ספציפי, הוראות מס הכנסה, ניהול פנקסי חשבונות על ידי מוסד, בעצם על ידי מלכ"ר.

יעל ייטב: הצו הזה אומר, מלכ"ר שהמחזור שלו מעל 500 אלף שקל או מעסיק מעל 10 עובדים, חייב לנהל מערכת חשבונות כפולה.

יעל ייטב: כלומר, אם הוא חייב לנהל מערכת חשבונות כפולה, הוא כבר מעסיק רואה חשבון, כבר יש לו את כל האדמיניסטרציה, לא רצינו לתפוס סתם נשים שרק לצורך הניכוי במקור יצטרכו להקים את האדמיניסטרציה, אלא רק כאלה שחייבים לנהל.

יעל ייטב: גם להם לא לקחנו את כל המלכ"רים שמעל 500 אלף שקל, אמרנו, נקבע רף הרבה יותר גבוה, גם אלה שחייבים ממילא לנהל מערכת חשבונות לפי השיטה הכפולה, יש להם רו"ח ויש להם את כל האדמיניסטרציה, לא כולם אלא רק אלה שהמחזור הכספי שלהם הוא מעל 1.5 מיליון שקל.

יעל ייטב: החבות הזאת בעצם לא קובעת חבות מס של אותם מלכ"רים, ממילא יש להם את כל האדמיניסטרציה והם ינכו במקור, במקום לשלם את כל הסכום לנותני השירותים, חלק מזה הם מנכים ומעבירים למס הכנסה.

עופר חוגי: את אומרת שבתקנה הזאת את מקילה.

רחמים מלול: להקל על מס הכנסה.

חיים דוקלר: על מס הכנסה, ואני אומר גם על הנישומים.

סמדר אלחנני: זה קצת מוזר.

עופר חוגי: בעצם מלכ"ר עם מחזור של עד 1,5 מיליון שקל לא צריך לעשות ניכוי מס במקור.

עופר חוגי: לפני זה הוא היה צריך לעשות זאת.

יעל ייטב: לא, הוא לא חייב, הוא צריך לנהל מערכת חשבונות בשיטה הכפולה.

עופר חוגי: מי שמנהל מערכת חשבונות כפולה הוא חייב לנכות במקור.

יעל ייטב: לא.

עופר חוגי: הם פטורים?

טלי דולן: חלק ממוסדות הציבור חייבים.

יעל ייטב: יש מוסדות שמנכים.

חיים דוקלר: לא כל עמותה חייבת לנכות.

עופר חוגי: עמותות שלנו היו מנכות מס במקור.

עופר חוגי: אני זוכר, לפני שלוש שנים הייתי מנהל עמותה.

יעל ייטב: אולי לעובדים.

עופר חוגי: לא לעובדים, לספקים.

חיים דוקלר: יכול להיות שחזיתם את פני העתיד.

עופר חוגי: מעיין החינוך התורני היא עמותה והיא מנכה במקור.

יעל ייטב: יש מוסדות ציבור שמנכים מס במקור אבל לא הייתה חובה.

יעל ייטב: יש שאלה לגבי החבות הזאת.

טלי דולן: חלק ממוסדות הציבור חייבים לנהל את הנכסים לפי שיטת החשבונאות הכפולה, אלא שהם חייבים לנהל את הנכסים לפי שיטת החשבונאות הכפולה לפי הוראות שנקראות הוראות מס הכנסה, ניהול פנקסי חשבונות על ידי מוסד ולא לפי הוראות ניהול נכסי חשבונות רגילים, שגם שם יש חובת ניהול פנקסים לפי שיטת החשבונאות הכפולה.

טלי דולן: לכן יש פרשנות משפטית שאומרת, שממילא אם אתה צריך לנהל פנקסי חשבונות לפי שיטת החשבונאות הכפולה – אתה כבר צריך לנכות במקור.

טלי דולן: אנחנו רוצים שהקביעה תהיה ברורה מאוד, אנחנו רוצים לקבוע במפורש, שמוסד ציבורי יהיה חייב בניכוי במקור רק אם המחזור שלו עולה על מיליון ו-500 אלף שקל לשנה, ושהוא צריך לנהל פנקסים לפי שיטת החשבונאות הכפולה.

טלי דולן: אבל לפי שיטת החשבונאות הכפולה הוא כבר נכנס ב-500 אלף שקל, זאת אומרת, שממילא כבר מערכת החשבונות שלו די בנויה לזה.

טלי דולן: אנחנו אומרים, שאנחנו רוצים שזה יחול על מוסדות ציבור גדולים יחסית.

טלי דולן: אנחנו מבקשים זאת ממי שמנהל מערכת חשבונאות כפולה ויש לו מחזור למעלה ממיליון ו-1500 אלף שקל בשנה או שהם מעסיקים עשרה עובדים.

טלי דולן: זאת אומרת, לא כל מוסד ציבורי קטן, לא כל בית כנסת שיזמין צבע שיצבע לו את בית הכנסת יהיה חייב לנכות לו במקור, אבל מוסד ציבורי גדול יהיה חייב לנכות במקור.

עופר חוגי: כל בית כנסת שבונה - - -

חיים דוקלר: אנחנו לא מדברים על בונה, מדברים על מהלך הניהול הרגיל.

סמדר אלחנני: אם הוא בונה אז יש לו גם הכנסות.

עופר חוגי: הוא מקבל תרומות, כולם עובדים שם בהתנדבות ועוד מתווסף לו העניין של לנכות במקור, זו תוספת של עבודה.

סמדר אלחנני: רואה החשבון שלו יעשה לו זאת.

חיים דוקלר: משכורות הוא יודע לנכות?

עופר חוגי: אין לו משכורות.

חיים דוקלר: יש לו כמה עובדים.

עופר חוגי: כולם עובדים בהתנדבות.

חיים דוקלר: מדברים כאן על כאלה שיש להם עשרה עובדים.

חיים דוקלר: רבותיי, אני אומר לכם על סמך ניסיון, לא בכדי אנחנו מנסים להרחיב את זה כי במערכת הישראלית הוכח, שהנושא של ניכוי מס במקור הוא מרכזי לעזרה וחתירה להגיע לגביית מס אמת.

סמדר אלחנני: ומניעת ההון השחור.

רחמים מלול: לא לכל הספקים יש ניכוי מס במקור, כיצד מתגברים בעניין לגבי מלכ"רים כאלה?

רחמים מלול: שנית, האם אתם לא חוששים, שעלות אספקת השירות על ידי אותו ספק תהיה גדולה יותר אם דורשים מהם את ניכוי המס במקור?

חיים דוקלר: ביוזמה שלנו, בהליך מינהלי אמרנו, שאם יש נישומים שהם בסדר – מה שנקרא: ילד טוב מסים, שהוא מגיש את הדוחות בזמן, שהוא משלם מע"מ, מס הכנסה ומשלם מקדמות – אנחנו נותנים לו פטור מניכוי מס במקור.

חיים דוקלר: הוא מקבל זאת אוטומטית.

חיים דוקלר: יתרה מזאת, נתנו זאת לשנתיים, שלא בכל שנה יצטרך לבוא אלינו.

חיים דוקלר: זה שאתה אומר לי, שאתה מכיר ספקים, שיש להם פטור אפס, מדובר בספקים שהם בסדר, שאני סומך עליהם שישלמו את המקדמות, שידווחו כמו שצריך ולכן, בשביל להקל על הנטל המינהלי, אני נותן להם פטור ואותו מוסד לא צריך לנכות מהם כי הם ממציאים פטור.

חיים דוקלר: זה שיעור אפס.

חיים דוקלר: זו הייתה יוזמה שלנו שמברכים עליה.

חיים דוקלר: הכלי הזה נועד לאותם סרבנים ומפירי חוק, שאם הם לא בסדר, שלפחות אדע דרך הניכוי במקור מה היקף העבודה, כמה הוא קיבל ואצל מי הוא עבד.

חיים דוקלר: זה חשוב לא רק על מנת לגבות את הכסף בזמן אמיתי דרך ניכוי מס במקור וגם אחר כך לעשות לו שומה שתתקרב לשומת אמת.

חיים דוקלר: לשאלתך השנייה לגבי ייקור עלויות, זה לא ייקר את העלויות.

חיים דוקלר: הנושא של ניכוי מס במקור השתרש כל כך בכלכלה, לכולם יש מחשבים וזה לא אמור לייקר את העלויות.

רחמים מלול: צר לי אבל יש לי ניסיון בעניין, כאשר ביקשנו מספקים מסוימים את האישור של ניכוי מס במקור, אמרו לנו, אם אתם רוצים אישור כזה, המחיר עולה.

חיים דוקלר: היא הנותנת וחובת השולחן הזה למנוע זאת.

חיים דוקלר: זה ההון השחור.

טלי דולן: זה רק מראה כמה צריך את הצו הזה.

חיים דוקלר: אותם מלכ"רים שמקבלים תקציבים מהמדינה ייתנו יד להון השחור?

רחמים מלול: הוא מקבל חשבונית כדת וכדין ואומר לך, תתחשבן אתו אתה, למה אני צריך להיות הגובה שלך?

טלי דולן: כולנו יודעים שזו דרך טובה להעלמת מס.

אנה שניידר: אם כבר יש חשבונית, מה הבעיה?

רחמים מלול: אז הספק מתחשבן עם מס הכנסה ולא אני.

טלי דולן: השאלה היא, האם מס הכנסה יודע שהספק נתן שירות?

עופר חוגי: מה שקורה, המצב הפך להיות כמו במדינת משטרה.

עופר חוגי: אותו מלכ"ר צריך להיות מבוקר פעם בשנה על ידי רשם העמותות.

עופר חוגי: ראשית, רשם העמותות שולח לעמותה רשימת מטלות.

עופר חוגי: לאחר מכן, צריך לשלוח טפסים למס הכנסה ומע"מ.

עופר חוגי: רואה החשבון בודק, צריך ניהול תקין - - -

אנה שניידר: מה ההבדל בעניין זה בין מלכ"ר לבין חברה?

עופר חוגי: לחברה אין ההתעסקות עם כל הגורמים?

אנה שניידר: למה?

עופר חוגי: לחברה יש התעסקות רק עם מס הכנסה.

אנה שניידר: ומה עם רשם החברות?

עופר חוגי: רשם החברות עושה שם ביקורת.

עופר חוגי: רשם העמותות מבקר ובודק יותר מאשר חוקר במס הכנסה, הוא מפעיל רואה חשבון חיצוני שעושה זאת ויש לו אינטרס להתפרנס ולכן מוצא ליקויים רבים.

חיים דוקלר: יש הבדל בין חברה שחיה מהון עצמי לבין עמותות חילוניות ודתיות שחיה מכספי ציבור.

עופר חוגי: 80% מהפעילות של העמותות נעשית במימון תרומות ו-20% על ידי כספי הממשלה.

סמדר אלחנני: גם תרומות הן מתקציב המדינה.

עופר חוגי: גם לחברה יש תמיכה ממשלתית והיא משלמת מס מופחת, יש לה זיכויים.

חיים דוקלר: לחברה אין זיכוי במס.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת חוגי מתכוון לומר, שאין היום עמותות שמתקיימת מכספי המדינה.

אנה שניידר: בוודאי שיש.

רחמים מלול: נוצר מצב אבסורד, עמותה של בית כנסת, שהמחזור השנתי שלה הוא כ-50 אלף שקל, אם מישהו מעביר שיעור בבית הכנסת, משלמים לו 50 שקל לשעה, אתם מחייבים לנכות ממנו מס.

חיים דוקלר: זה שכר עבודה.

חיים דוקלר: זה נכון לגבי כל ארגון.

עופר חוגי: לא לגבי אוניברסיטאות.

חיים דוקלר: אוניברסיטאות לא מנכות מס במקור?

עופר חוגי: לא על מלגות.

חיים דוקלר: בפירוש לא נכון.

חיים דוקלר: זה לא מדויק, חלק משלמות, ויש לנו דין ודברים אתם.

חיים דוקלר: הוצאנו צווים לאוניברסיטאות בעניין הזה.

עופר חוגי: ובפועל הן לא משלמות.

חיים דוקלר: זה לא מדויק, חלק משלמות, נכון שיש לנו דין ודברים אתן, אבל אנחנו לא מתכוונים לוותר.

רחמים מלול: אפשר לאחד בין שני התנאים, 1.5 מיליון שקל ובלבד שהוא מעסיק עשרה עובדים?

רחמים מלול: קרי, שהמחזור השנתי יהיה מיליון וחצי שקל והוא גם מחזיק עשרה עובדים.

טלי דולן: לא.

טלי דולן: אלה שני תנאים שצריכים להיות כל אחד מהם.

טלי דולן: אם יש לך מחזור של 1.5 מיליון שקל, גם אם יש לך חמישה עובדים, יש לך מערכת חשבונות רצינית.

רחמים מלול: אני מסביר לכם, שהיום לכל עמותה יש מערכת חשבונאות, אפילו על מחזור של מאה אלף שקל.

חיים דוקלר: אז אין בעיה, אפשר להוריד את שני התנאים ואנחנו אומרים שלא, בכל זאת זו פעם ראשונה שמכניסים את זה, קבענו שני ספים די גבוהים, האחד בסכום והשני במספר העובדים.

רחמים מלול: אם כך אנחנו מבקשים התייעצות סיעתית, נחליט אחר כך.

עופר חוגי: אני מבקש לקבל לדעת, לכמה עמותות יש סדר גודל של מעל מיליון וחצי שקל ועשרה עובדים?

סמדר אלחנני: כשאתה ניהלת עמותה ניכית מס במקור?

עופר חוגי: בוודאי, כבר לפני שלוש, לא עכשיו.

עופר חוגי: אלה הוראות שרואי החשבון מסרו לכל העמותות.

אנה שניידר: רציתי להבהיר, כל המנגנון הזה לגבי מוסדות ציבור הוא לא חדש.

אנה שניידר: בתקנה 2 א' רבתי כתוב: תשלומים שמשלמים יחיד, שותפות של יחידים, מוסד ציבורי או חברה שאינה חברה אם או חברה בת, אם בכל אחת משלוש שנות המס שקדמו לשנת המס שלפני שנת המס שבה משתלם התשלום לא עלה מחזור העסקים שלהם על סכום הנקוב בתוספת הראשונה ושלא היו חייבים בחובת ניהול מערכת חשבונות כפולה, הם לא צריכים לנכות במקור.

אנה שניידר: זאת אומרת, כבר היה מנגנון כזה שאמר, 4 מיליון ומטה, או שאינם חייבים לנהל חובת ניהול מערכת חשבונות כפולה, אלה לא היו צריכים לנכות במקור.

אנה שניידר: מה עושים עכשיו?

אנה שניידר: במקום 4 מיליון – 1.5 מיליון.

אנה שניידר: אולי אפשר ללכת על איזה שהיא פשרה ולהעלות את ל-2 מיליון שקל או 2.5 מיליון שקל.

אנה שניידר: לא לרדת בבת אחת מ-4 מיליון ל-1.5 מיליון.

אנה שניידר: אבל המנגנון עצמו כבר קיים, לא מכניסים כאן מנגנון חדש.

רחמים מלול: רציתי להציע זאת, כיוונת לדעתנו.

אנה שניידר: הצטיירה תמונה שמכניסים משהו חדש שלא היה.

חיים דוקלר: לגבי העדכון, באחת השנים, בשביל להכניס יותר גופים, לא עדכנו.

חיים דוקלר: באנו לוועדת הכספים ותקפו אותנו חזק מאוד על כך שאנחנו לא מעדכנים – ואז שיעור האינפלציה הרבה יותר גבוה מהיום – אמרו לנו, בדלת האחורית אתם מנסים להכניס גופים נוספים ולא מעדכנים.

חיים דוקלר: אפשר לסכם על 2 מיליון שקל?

עופר חוגי: 2.5 מיליון שקל.

חיים דוקלר: בסדר.

טלי דולן: יש פרשנות משפטית שאומרת, שגם היום, ברגע שיש לך מערכת כפולה, אתה כבר חייב בניכוי הזה.

עופר חוגי: אני אומר לך, ש-90% מהעמותות כן מנכות.

אנה שניידר: רואה החשבון שלך הלך לפי הפרשנות המחמירה ולכן אמר לך, שגם אתה צריך לנכות.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את ההצעה של 2.5 מיליון שקל ועשרה עובדים.

יעקב ליצמן: מי בעד צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד שירותים או נכסים כהכנסה) (תיקון), בכפוף לתיקון.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד שירותים או נכסים כהכנסה) (תיקון) נתקבל.

יעקב ליצמן: הצו אושר.

יעקב ליצמן: תקנות מס הכנסה (כללים לחישוב המס בשל החזקה ומכירה של יחידות השתתפות לחיפושי נפט) (תיקון)

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לנושא הבא:

יעקב ליצמן: תקנות מס הכנסה (כללים לחישוב המס בשל החזקה ומכירה של יחידות השתתפות לחיפושי נפט) (תיקון).

יעקב ליצמן: אנחנו אלופי חיפושי הנפט.

חיים דוקלר: ישראל היא מקום ראשון בעולם בסימנים לנפט.

טלי דולן: תקנות מס הכנסה, כללים לחישוב המס בשל החזקה ומכירה של יחידות השתתפות לחיפושי נפט הן תקנות שהותקנו ב-1989 והן מנסות לעודד חיפושי נפט במדינה על ידי תנאים מיוחדים שמקבל אדם אשר מחזיק יחידת השתתפות בשותפות לחיפושי נפט.

טלי דולן: התנאים המיוחדים הם: למשל ניכוי מיוחד בשל אזילת מלאי הנפט, ניכוי הוצאות חיפוש נפט, ניכוי הוצאות פיתוח נכס נפט, הוראה באשר למחיר המקורי של היחידה לעניין חישוב רווח ההון שלה בעת מכירתה וכן הלאה.

עופר חוגי: אני מבין שאת מחלקת בין גז לנפט.

טלי דולן: מדובר רק בנפט, לא בגז.

טלי דולן: בכל שנה אנחנו באים לוועדת הכספים ומבקשים להאריך את תוקף התקנות.

עופר חוגי: אם אני מחפש נפט ומצאתי גז?

טלי דולן: תשמח מאוד גם בלי הטבות המס שלנו.

טלי דולן: התקנות מדברות גם על נפט ואנחנו מבקשים להאריך את תוקפן בשנה אחת נוספת.

עופר חוגי: אם מישהו מחפש גז אבל מודיע לכם שהוא מחפש נפט, כלומר, מחפשים נפט אבל בפועל מחפשים גז ולא מוצאים, אז לא קיבלתם שקל.

חיים דוקלר: כאן לא מדובר על החברה הקודחת, מדובר על הציבור שקונה יחידות השתתפות.

עופר חוגי: איך אתה יודע, הוא קונה יחידות השתתפות בחברה מסוימת, החברה מודיעה שהיא קודחת על מנת למצוא נפט, אבל בפועל היא מחפשת גז, היא מצהירה על נפט על מנת לקבל את הטבת המס.

עופר חוגי: כיצד מתגברים על הבעיה?

טלי דולן: זו כמו כל רמאות אחרת.

טלי דולן: אתה שואל, מה אתם עושים כאשר מנסים לרמות את שלטונות המס.

טלי דולן: יש לנו מחלקות חקירות, אנחנו יכולים לראות מה עושה שותפות כזאת.

חיים דוקלר: אין כל כך הרבה חברות ואתרים שמוצאים נפט.

חיים דוקלר: אותו מפקח שמטפל ביחידות השתתפות של אותו מישור, הוא יודע מה קורה בארץ.

חיים דוקלר: יש תחומים רבים שרק כאשר אנחנו בודקים בצורה מעמיקה את תיקו של הנישום אנחנו מגלים זאת וסביר להניח שאם ייכנס תיק של בעל פעולות השתתפות כאלה, זה יעלה, אבל אם זה ייכנס כהוצאה בדוח והדוח לא ייכנס לביקורת מעמיקה, הוא ירוויח כמו בתחומים אחרים שאנחנו לא מצליחים להגיע לביקורת מעמיקה.

עופר חוגי: אותה חברה שקודחת צריכה להודיע מה היא קודחת.

טלי דולן: בוודאי, יש לזה גם הגדרה.

חיים דוקלר: זה גם מופיע בתעודת ההשתתפות.

יעקב ליצמן: יש הסתייגויות?

יעקב ליצמן: אין.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את תקנות מס הכנסה (כללים לחישוב המס בשל החזקה ומכירה של יחידות השתתפות לחיפושי נפט) (תיקון) ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנות מס הכנסה (כללים לחישוב המס בשל החזקה ומכירה של יחידות השתתפות לחיפושי נפט) (תיקון) נתקבלו.

יעקב ליצמן: התקנות אושרו.

יעקב ליצמן: צו מס הכנסה (סכום המחייב קטין בהגשת דוח) (תיקון) תשס"ב-2001

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לנושא הבא: צו מס הכנסה (סכום המחייב קטין בהגשת דוח) (תיקון).

חיים דוקלר: מדובר בעדכון סכומים לעומת שנה שעברה.

יעקב ליצמן: מה היה קודם?

טלי דולן: 44,210 שקל ועכשיו – 44,460 שקל.

יעקב ליצמן: מי בעד צו מס הכנסה (סכום המחייב קטין בהגשת דוח) (תיקון) התשס"ב-2001, ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין צו מס הכנסה (סכום המחייב קטין בהגשת דוח (תיקון) התשס"ב-2001, נתקבל.

יעקב ליצמן: הצו אושר.

יעקב ליצמן: צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עיבוד יהלומים או בעד מסחר ביהלומים כהכנסה) (תיקון) תשס"ב-‏2001

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לצו הבא: צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עיבוד יהלומים או בעד מסחר ביהלומים כהכנסה) (תיקון) תשס"ב-2001.

יעקב ליצמן: אני מבין שמדובר בעדכון מדד.

טלי דולן: נכון.

טלי דולן: מ-12,900 ל-13,100.

יעקב ליצמן: מי בעד צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עיבוד יהלומים או בעד מסחר ביהלומים כהכנסה) (תיקון) תשס"ב-2001.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עיבוד יהלומים או בעד מסחר ביהלומים כהכנסה) (תיקון) תשס"ב-2001, נתקבל.

יעקב ליצמן: הצו אושר.

יעקב ליצמן: תקנות מס הכנסה (ניכוי התחלתי בעד קופות רושמות) (תיקון)

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לנושא הבא:

יעקב ליצמן: תקנות מס הכנסה (ניכוי התחלתי בעד קופות רושמות) (תיקון), שוב, מדובר בעדכון סכומים.

חיים דוקלר: עדכון סכומים מהשנה שעברה, ניכוי שמקבל מי שחייב ורוכש את אותן קופות רושמות.

יעקב ליצמן: מי בעד תקנות מס הכנסה (ניכוי התחלתי בעד קופות רושמות) (תיקון), ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנות מס הכנסה (ניכוי התחלתי בעד קופות רושמות) (תיקון), נתקבלו.

יעקב ליצמן: התקנות אושרו פה אחד.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת ‏2001 פניה מס' 473:

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לנושא הבא: שינויים בתקציב לשנת 2001, פניה ראשונה מס' 473, שינויים פנימיים בתקציב ההשכלה הגבוהה.

אורי אוליאל: מדובר בעיקר בהפשרת רזרבה להתייקרות בתקציב ההשכלה הגבוהה ועוד שינויים פנימיים מצומצמים.

אורי אוליאל: עיקר השינויים, כפי שאמרתי, הפשרת רזרבה להתייקרויות המיועד בעיקר לתשלומי שכר במערכת ההשכלה הגבוהה.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה פניה מס' 473, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד - 1 נגד – 2 נמנעים – אין פניה מס' 473 לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: הבקשה לא אושרה, אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: פניה מס' 493:

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפניה 493, משרד הבריאות.

שגיא בלשם: מדובר בהתחייבות של המשטרה לרכש תרופות מחברת ש.ר.א.ל.

עופר חוגי: מה זה קשור, למה המשטרה צריכה להתחייב?

שגיא בלשם: כי המשטרה קונה תרופות.

עופר חוגי: הרי השוטרים חברים בקופות החולים.

שגיא בלשם: כנראה שלמשטרה יש צרכים.

שגיא בלשם: ישנה התחייבות של המשטרה לרכש תרופות חברת ש.ר.א.ל.

יעקב ליצמן: ש.ר.א.ל היא חברת תרופות?

שגיא בלשם: ש.ר.א.ל אינה חברה אלא עמותה שקונה תרופות עבור בתי החולים.

עופר חוגי: היא אינה קשורה למשרד הבריאות?

שגיא בלשם: ש.ר.א.ל היא חברה עצמאית שהקימו בתי החולים.

עופר חוגי: משרד הבריאות קונה תרופות למשטרה ומשלם ל.ש.ר.א.ל?

שגיא בלשם: נכון, משרד הבריאות משלם דרך בתי החולים לש.ר.א.ל, אבל זה עבור המשטרה.

שגיא בלשם: משרד הבריאות הוא גוף שמשלם לש.ר.א.ל עבור התרופות.

עופר חוגי: באיזה תרופות מדובר?

שגיא בלשם: אני לא יודע, צריך לשאול את המשרד לביטחון פנים.

עופר חוגי: מה התקציב השנתי?

שגיא בלשם: 768 מיליון שקל.

עופר חוגי: וכל השנה לא שילמו להם?

עופר חוגי: זה דבר חדש?

שגיא בלשם: זה לא חדש, מדובר בפניה תקציבית שלקח לה זמן עד שעברה אישורי חשב, היא עברה אישור חשב במשרד לביטחון פנים.

עופר חוגי: אני לא מבין את הגידול מ-300 מיליון שקל ל-768 מיליון שקל.

שגיא בלשם: זה לא מדויק מ-300 מיליון שקל.

שגיא בלשם: הסכום הוא 1,068 מיליון שקל.

שגיא בלשם: 300 מיליון שקל כבר הועברו, ועכשיו מועברת השארית.

עופר חוגי: באיזה תרופות מדובר, לאיזה מחלקות?

שגיא בלשם: את השאלה הזאת צריך לשאול את המשרד לביטחון פנים.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה פניה מס' 493, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין פניה מס' 493 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפניה אושרה פה אחד.

יעקב ליצמן: פניה מס' 489:

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפניה מספר 489 של הרשות להגבלים עסקיים.

שיקו בר-דב: אנחנו מבקשים להפשיר את הרזרבה לשכר עקב הוצאות שכר חד פעמיים, מכיוון שבשנה שעברה היו לנו שלושה חוזים של אנשים שלא קיבלו שכר עקב בעיות עם הנציבות.

עופר חוגי: זה אושר על ידי הנציבות?

שיקו בר-דב: כן.

יעקב ליצמן: מי בעד פניה 489 ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין פניה מס' 489 נתקבלה.

יעקב ליצמן: פניה 489 אושרה.

יעקב ליצמן: תיקון הסכם בין ממשלת ישראל לבין מרכז מעין החינוך התורני בארץ ישראל

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לנושא הבא: תיקון הסכם בין ממשלת ישראל לבין מרכז מעין החינוך התורני בארץ ישראל.

יעקב ליצמן: הסכם סיוע והבראה מיום 30.12.1999 אשר תוקן ביום 12.11.2000, שנערך ונחתם אתמול, י"א בטבת התשס"ב, 26 בדצמבר 2001.

יעקב ליצמן: מי חתום על ההסכם?

משולם נהרי: רונית תירוש – מנכ"לית משרד החינוך, מטעם משרד החינוך, מטעם ממשלת ישראל – החשב הכללי, מטעם הרשת – מנכ"ל הרשת, הרב אלבז, וחשב הרשת – אברהם שמואלי.

משולם נהרי: ההסכם הנוכחי מתקן את ההסכם הקודם.

משולם נהרי: בהסכם הקודם נקבע שהחוב המתגלגל הוא 14,700 מיליון שקל כאשר בטעות נכלל בו מרכיב השכר.

משולם נהרי: מאחר וחוב מתגלגל לא קיים על שכר, בהסכם הזה הוצאנו את מרכיב השכר.

משולם נהרי: על פי בדיקה של רואה החשבון, מדובר ב-10 מיליון שקל ו-950 אלף שקל, סך שכר וזאת צריך להוציא מהחוב.

משולם נהרי: כל היתרה תישאר כחוב מתגלגל.

יעקב ליצמן: מה משמעות ההחלטה?

משולם נהרי: את החוב המתגלגל צריך להגדיר רק על רכיבים שאינם שכר.

משולם נהרי: מאחר ובעבר החילו אותו גם על השכר - - -

יעקב ליצמן: זה אומר, השתתפות פחותה יותר של משרד החינוך?

משולם נהרי: כן.

משולם נהרי: השתתפות גדולה יותר של משרד האוצר בסך 10 מיליון ו-950 אלף שקל.

יעקב ליצמן: כמה היה צריך להיות לפני התיקון, מה הייתה השתתפות של משרד החינוך?

משולם נהרי: לפני כן לא הייתה השתתפות למשרד החינוך.

יעקב ליצמן: יש הערות?

יעקב ליצמן: אין.

יעקב ליצמן: אם כך אני מעמיד את ההסכם להצבעה.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור תיקון הסכם בין ממשלת ישראל לבין מעין החינוך התורני שנחתם ביום י"א בטבת תשס"ב, 26 בדצמבר 2001 בין ממשלת ישראל ומנכ"לית משרד החינוך לבין מנכ"ל מעין החינוך התורני בארץ ישראל.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין תיקון הסכם בין ממשלת ישראל לבין מרכז מעין החינוך התורני בארץ ישראל נתקבל.

יעקב ליצמן: ההסכם אושר.

יעקב ליצמן: תקציב ועדת הבחירות לשנת 2002

יעקב ליצמן: הסעיף הבא: תקציב ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-16 לשנת 2002.

עופר חוגי: ישנו קיצוץ בתקציב?

תמי אדרי: לעומת התקציב לפני שנתיים, התקציב נמוך יותר.

רחמים מלול: מדוע בבדיקת מקומות קלפי יש העלאה גדולה?

תמי אדרי: בבדיקת מקומות קלפי אנחנו מבצעים בדיקה פיזית בכל מקומות הקלפי.

תמי אדרי: לפני הבחירות האחרונות תוקן החוק, שכל מי שמוגבל בניידות, נכה, יכול להגיע לקלפי שמתאימה לנכים.

תמי אדרי: בבחירות הקודמות קבענו 300 מקומות כאלה.

תמי אדרי: אחרי הבחירות היו טענות של נציבות הנכים, שהמקומות שקבענו לא היו מצויים, לכן, בתיאום עם כל הרשויות המקומיות אנחנו בודקים את כל המקומות בארץ כדי לנסות למצוא מקום מתאים.

תמי אדרי: אם נפעל על פי נציבות הנכים, רוב הקלפיות לא מתאימות לנכים.

רחמים מלול: ישנה הקפאת שכר במגזר הציבורי וכן גם הקפאת תקנים, מדוע אצלכם בשני הסעיפים הללו ישנה עליה?

תמי אדרי: בזמנו בנינו את התקציב על פי הנחיות של האוצר וגם כאשר דנה ועדת הכספים שלנו בתקציב ועדת הבחירות, שבח אהרון פנה לרפרנט באוצר, ההנחיות היו, להעלות ל-6.4%.

יעקב ליצמן: למה אינכם נערכים להצבעה אלקטרונית?

יעקב ליצמן: אנחנו לא רוצים להידמות לפלורידה.

תמי אדרי: באף מקום בעולם אין הצבעה אלקטרונית.

תמי אדרי: בוועדת הבחירות הקודמת בראשותו של השופט מצא, השקענו די הרבה כסף וערכנו מכרז לקבלת אינפורמציה וביקשנו מידע על הצבעה אלקטרונית וזיהוי אלקטרוני, או שניהם יחד.

תמי אדרי: המסקנה היא, שזיהוי אלקטרוני לא קיים בשום מקום בעולם, ישנם אמצעים טכניים אך אין מאגרים, התקווה שלנו, עכשיו יוצאת לדרך תעודת הזהות החכמה, אם והיה וזה יצליח ולכל מדינת ישראל תהיה תעודת זהות חכמה, אפשר יהיה גם להפעיל זיהוי ממוחשב.

תמי אדרי: לגבי הצבעה אלקטרונית, בשום מקום בעולם לא מצביעים בהצבעה אלקטרונית פרופר, שלוחצים על הכפתור ויש תוצאה - - -

יעקב ליצמן: בניו-יורק קיימת הצבעה אלקטרונית.

תמי אדרי: בניו-יורק מצביעים עם המכונה, זה לא אלקטרוני.

יעקב ליצמן: לפחות לא בפתקים.

רחמים מלול: - - -

תמי אדרי: זה בדיוק לפי הנחיית האוצר.

רחמים מלול: האוצר החליט על הקפאה, לא אנחנו.

תמי אדרי: אם באמת תהיה הקפאה או שיורידו לכל המדינה, יורידו גם לנו את האחוז הזה.

עופר חוגי: בנושא מיכון ומיחשוב, על מה יצא מכרז?

תמי אדרי: פרט להצבעה שהיא לא ממוחשבת, כל שאר הפעולות ממוחשבות.

תמי אדרי: עד עכשיו תמיד עשינו את כל פעולות המיחשוב באמצעות מל"מ, שבזמנו הייתה משרד ממשלתי אחר כך עברה לחברה ממשלתית, אבל אחר כך עברה הפרטה ועל פי חוק המכרזים חייבים לעשות מכרז.

תמי אדרי: התחלנו בזה בשנה שעברה, עכשיו אנחנו בשלבים סופיים של המכרז לביצוע כל הפעולות הממוחשבות של ועדת הבחירות.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה את הצעת תקציב ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-16 לשנת 2002, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הצעת תקציב ועדת הבחירות לשנת 2002 נתקבלה.

יעקב ליצמן: התקציב אושר פה אחד.

יעקב ליצמן: שביתת הנכים – המשך הדיון

יעקב ליצמן: הנושא הבא :

יעקב ליצמן: שביתת הנכים.

יעקב ליצמן: אבקש מיו"ר הסתדרות הנכים, אריה צודקביץ, לעדכן אותנו היכן אנחנו נמצאים.

אריה צודקביץ: מאתמול כאשר יצאנו מכאן ועד לרגע זה לא קרה שום דבר, לא ישבנו ולו פעם אחת, לא עם שר ולא עם פקיד.

אריה צודקביץ: החמור ביותר, שאני שומע שדברים נסגרים מאחורי גבינו ללא שיתוף אתנו.

רחמים מלול: עם מי נסגרים דברים?

אריה צודקביץ: שר העבודה והרווחה ואנשי המקצוע עם התקשורת.

רחמים מלול: האם ישנם נציגים נוספים מטעם הנכים שמנהלים משא ומתן?

אריה צודקביץ: לא, לא קיים דבר כזה.

מומו נקווה: אנחנו מאוחדים.

אריה צודקביץ: השמועות מגמתיות.

יעקב ליצמן: מישהו ישב אתמול עם שר האוצר?

אריה צודקביץ: אף אחד.

יעקב ליצמן: אתמול נאמר לי על ידי מנכ"ל משרד העבודה והרווחה, שאמורה להתקיים ישיבה עם שר העבודה והרווחה, האם היא התקיימה?

אריה צודקביץ: כנראה שהישיבה התקיימה עם העיתונאים כי בעיתונים אנחנו קוראים על חידושים והמצאות.

נטשה מיכאלוב: לפי מה שכתוב בעיתון, אף אחד לא ישב אתנו.

יעקב ליצמן: אשמח להתעדכן על ידי העיתונאי הבכיר שנמצא כאן, גבי גולן בבקשה.

גבי גולן: אתמול קיבלנו הודעה בביפרים מדובר משרד העבודה והרווחה, ששר העבודה והרווחה גיבש את כל תביעות הנכים ברשימה והוא עומד להגיש אותה לשר האוצר.

גבי גולן: דיברתי אתמול עם נציגי הנכים והם לא יודעים במה מדובר.

יעקב ליצמן: אתמול הודיע לנו מנכ"ל משרד העבודה והרווחה, שהשר בניזרי יפגוש את נציגי הנכים.

יעקב ליצמן: האם הפגישה התקיימה?

אריה צודקביץ: לא.

יעקב ליצמן: נציגי הנכים אומרים לנו, ששר העבודה והרווחה, כמו כן גם שר האוצר לא נפגש אתם.

יעקב ליצמן: דבר נוסף, עד לרגע זה אין עדכון ואין התפתחויות נוספות.

נטשה מיכאלוב: דרישות הנכים מסתכמות בסדרי גודל מאקרו כלכליים, פעמים רבות נאמר שהדרישות מסתכמות במיליארדי שקלים.

נטשה מיכאלוב: אני חושבת שעם סדרי גודל כאלה לא ניתן להגיע למשא ומתן רציני מבלי שיתקיים דיון לעומק של הגורמים הבכירים ביותר, קרי, ראש הממשלה, שר האוצר ושר העבודה והרווחה.

נטשה מיכאלוב: דיון שכזה מתקיים בדקות אלה.

נטשה מיכאלוב: אתמול שר העבודה והרווחה הקדיש יום שלם על מנת ללמוד את הנושא לעומק, לבדוק מה הדרישות ומה עלותן, מה ניתן לתת ומה לא.

נטשה מיכאלוב: ישבנו יום שלם אצל שר העבודה והרווחה, למדנו את הנושא והיכן נמצאות הבעיות הקשות ביותר.

נטשה מיכאלוב: היום התקיימו דיונים בין שר האוצר לבין שר העבודה והרווחה.

יעקב ליצמן: הם נפגשו אתמול בלילה?

נטשה מיכאלוב: הם נפגשו היום, לפי מה שידוע לי, בדקות אלה מתקיים דיון בנושא גם עם ראש הממשלה.

יעקב ליצמן: יכול להיות שהמשא ומתן רציני ביותר, אבל אולי מישהו מוכן להסביר, אם אתמול בלילה הבטיחו פגישה עם שר העבודה והרווחה, מדוע היא לא התקיימה?

נטשה מיכאלוב: בסדרי גודל של תקציב שאנחנו מדברים, לא ניתן - - -

יעקב ליצמן: אבל אפשר לעדכן אותם, לומר להם: יושבים, מדברים.

יעקב ליצמן: אל תתנו להם כסף אבל תנו להם יחס והכבוד הראוי.

יעקב ליצמן: תעדכנו אותם.

נטשה מיכאלוב: אנחנו מכבדים את הנכים, מכבדים אותם יותר מדי מכדי להיפגש אתם ולומר להם: אנחנו יושבים וחושבים.

נטשה מיכאלוב: אני חושבת שזה לא מכובד לקיים פגישה מהסוג הזה.

נטשה מיכאלוב: אנחנו רוצים לבוא אליהם עם הצעה רצינית.

יעקב ליצמן: הייתי מצפה מכם, לקרוא לנכים ולעדכן אותם היכן עומד המשא ומתן.

יעקב ליצמן: זה מה שהובטח אתמול בוועדה.

מומו נקווה: אני מבקש לדעת למה שר האוצר לא נפגש אתנו, אנחנו נמצאים כאן בתנאים הגרועים ביותר, מה אנחנו מצורעים, תחליטו שלא אוהבים נכים ותאמרו זאת.

נטשה מיכאלוב: רבותיי, אני אומרת, גם כעת יושבים וחושבים ברצינות.

יעקב ליצמן: אני מקיים כעת הפסקה בדיון, אני רוצה לדבר עם שר האוצר ושר העבודה והרווחה, אני רוצה לדעת לאן נושבת הרוח.

רחמים מלול: אדוני היושב ראש, יש לי הצעה לסדר.

רחמים מלול: מכיוון שהאוצר כועס על ההתערבות של ועדת הכספים בעניין שביתת הנכים ומכיוון שאתמול הובטח לנכים וליושב ראש הוועדה, שיתקיימו מגעים בין האוצר לבין הנכים והדברים לא נתקיימו, לפיכך אני מציע, להקפיא את כל עבודת ועדת הכספים, הן בדיוני התקציב והן בנושא ההעברות הכספיות, עד שלא ייפגשו נציגי האוצר עם נציגי הנכים.

רחמים מלול: אני לא אומר עד תום השביתה, אלא עד שייפגשו עם הנכים וינהלו עמם משא ומתן רציני על תביעותיהם.

רחמים מלול: זו הצעתי ואני מבקש גם לקיים על כך הצבעה.

יעקב ליצמן: אני רוצה לעדכן אתכם.

יעקב ליצמן: אני עדיין מחכה לטלפון של המשרדים הרלבנטיים, הם לא חזרו אליי בתשובה, הם חושבים שגם אנחנו נכים.

יעקב ליצמן: אני מבין ששר האוצר נפגש כעת עם שר העבודה והרווחה בנושא הנכים.

רחמים מלול: אבל לא אתם.

יעקב ליצמן: אני רוצה להתעדכן מה קרה בפגישה הזאת, אעדכן את נציגות הנכים היום אחר הצהרים, לאחר מכן, אם התוצאות תהיינה משביעות רצון – מה טוב, ואם לאו, אכנס את הוועדה לדון כיצד תהיה תגובת הוועדה לנוכח ההחלטה.

יעקב ליצמן: כעת לא נערוך הצבעה, אני חושב שלם כך אנו זקוקים לנוכחות רבה יותר במליאת הוועדה, אני מתפלא שחברי הכנסת לא הגיעו לדיון היום.

רחמים מלול: כדאי שהאיום הזה יישמע גם באוצר.

יעקב ליצמן: אני בטוח שקריאתך תישמע.

יעקב ליצמן: אני אעדכן את נציגי הנכים בהמשך, אני מודה לכם.

יעקב ליצמן: ערבות מדינה – ביטוח סיכוני מלחמה

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לנושא האחרון בסדר היום: ערבות מדינה – ביטוח סיכוני מלחמה.

רן אלון: אנחנו מבקשים להאריך את הערבות שאושרה על ידי הוועדה.

רן אלון: קיימת הצעה אחת של A.I.G, שמתומחרת בצורה גבוהה.

רן אלון: השתכנענו שיש מקום להאריך את הערבות הקיימת בשנה נוספת.

רן אלון: הבקשה היא, שהוועדה תאשר את הערבות לשנה נוספת, עד סוף שנת 2002, דבר המסמיך את החשב הכללי לאשר תקופות של 60 יום בכל פעם, עד סוף שנת 2002.

רחמים מלול: מי המבטחת, ענבל או A.I.G?

רן אלון: הצעה אחת קיימת בשוק והיא של A.I.G וההצעה הזאת מתומחרת בצורה מאוד יקרה, היא לא משקפת את הסיכון אלא משקפת מקדם היסטריה בגלל מה שקרה.

רן אלון: הערכה של הגורמים גם המקצועיים, שעדיין לא שקע כל האבק מהאירוע ולכן התמחור כל כך גבוה.

רן אלון: במדינות אחרות עדיין ממשיכים עם הביטוח מהסוג הזה ולכן אנחנו גם מבקשים להמשיך מה שהיה עם ענבל.

שירי מרזל: שוק הביטוח בכלל נמצא במצב מאוד לא יציב.

יעקב ליצמן: השוק לא יציב או שהביטוח לא יציב?

שירי מרזל: השוק לא יציב.

שירי מרזל: למי שיש ביטוח – הוא יציב.

שירי מרזל: חברות התעופה לא יכולות להמשיך לעבוד מבלי שיינתן הכיסוי הזה.

יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה: ערבות מדינה – ביטוח סיכוני מלחמה, מי בעד ירים את ידו.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין ערבות מדינה -ביטוח סיכוני מלחמה, נתקבלה.

יעקב ליצמן: הערבות אושרה פה אחד.

יעקב ליצמן: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.