ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 332, 2001-11-29 10:00

יעקב ליצמן: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת הוועדה.

יעקב ליצמן: כפי שהבטחתי, נתחיל בפניות תקציביות.

יעקב ליצמן: הפניה הראשונה היא פניה מספר 345 346.

יעקב ליצמן: כפי שהבהרתי, נושאים ביטחוניים אני אעביר, ואת כל השאר אני מעכב.

יעקב ליצמן: עם כל הכבוד לכולם.

יעקב ליצמן: אנחנו נביא להצבעה ודיון את הפניה הזו.

עמית לרנר: מדובר בהעברת 44 מיליון ו – 471 אלף שקל מתקציב שייועד למשרד לביטחון פנים לתקציב משרד הביטחון, לצורך סיורי מג"ב שנמצאים תחת פיקוד צה"ל.

עמית לרנר: אלה כוחות מג"ב שנכנסים לשטחים, והתקציב הזה צריך להיות במשרד הביטחון.

עמית לרנר: בגלל שהשוטרים הם שוטרי מג"ב שמשרתים תחת פיקוד צה"ל אנחנו מעבירים את הנתח התקציבי מתקציב המשרד לביטחון פנים, ב- 07, לסעיף 15.

ויצמן שירי: זה מופיע ברזרבה.

ויצמן שירי: איפה יש רזרבה במשרד הביטחון?

עמית לרנר: לא, זה לא מופיע ברזרבה, זה רק עובר דרך הרזרבה.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור הפניה?

יעקב ליצמן: תודה, אושר.

יעקב ליצמן: אנו עוברים לפניה הבאה – בנושא התאורה בכבישים, פניה מספר 365 366.

יעקב ליצמן: משרד התחבורה.

ולדימיר סימון: אנחנו מעבירים, בהתאם לתוכנית שסוכמה בין משרד ראש הממשלה, מע"ץ, משרד הביטחון ועוד גופים, תוספת הרשאה בהיקף של כ- 9 מיליון שקל לטובת תאורת צמתים וקטעי כבישים ביו"ש.

יעקב ליצמן: התחילו לעבוד על זה כבר?

ולדימיר סימון: כן, אבל התוכנית המוסכמת מדברת על השקעה של כ- 12 מיליון שקל כבר בשנת 2001, ועוד כ- 6 מיליון שקל - -

יעקב ליצמן: כאן מדובר על 9 מיליון מתוך ה- 12, איפה עוד 3 מיליון, שילמו כבר?

ולדימיר סימון: חלק מהתקציבים כבר קיבלנו, וזו התוספת על מנת להשלים את התוכנית.

מוסי רז: מה הקשר בין זה לביטחון?

מוסי רז: אם יש תאורה, קל יותר לירות.

מוסי רז: בצבא מאירים לך את המטרה, כדי שתוכל לירות.

יעקב ליצמן: תאורה בכבישים זה חלק מהביטחון.

יעקב ליצמן: מי בעד הבקשה?

מוסי רז: תעכב את זה, זה לא קשור לביטחון.

יעקב ליצמן: את זה אני לא מעכב, אני אעכב דברים אחרים.

יעקב ליצמן: מי בעד הבקשה?

יעקב ליצמן: תודה, הבקשה אושרה, בהתנגדותו של חבר הכנסת מוסי רז.

יעקב ליצמן: אנו עוברים לפניה מספר 376 377.

עמית לרנר: פניה זו נועדה להעביר 44 מיליון שקלים מתקציב משרד הביטחון לתקציב מע"צ לצורך סלילת 4 כבישים עוקפים ביהודה ושומרון.

מוסי רז: איזה כבישים עוקפים?

ולדימיר סימון: אנחנו מדברים על עוקף זעתרא, על כביש קידר-מעלה אדומים - -

מוסי רז: קידר-מעלה אדומים זה כבר עוקף.

קריאה: אל -עזריה.

מוסי רז: ממעלה אדומים לקידר לא נוסעים דרך אל-עזריה גם היום.

ולדימיר סימון: האחריות וההחלטה על ביצוע סלילת כבישים עוקפים היא בידי הממשלה, והביצוע הוא על ידי מע"צ.

מוסי רז: אמרת שהכביש עוקף, את מה הוא עוקף?

מוסי רז: יש כביש גם היום, בשביל מה צריך כביש מעלה אדומים-קידר?

מתן וילנאי: יש כביש, אבל הפתח שלו הוא במקום לא נוח.

מוסי רז: בגלל הכניסה צריך לסלול עוקף?

מתן וילנאי: כן.

יעקב ליצמן: עוד לפני ההסבר אנחנו מכירים את עמדתך.

מוסי רז: אי אפשר לאשר אוטומטית בלי לדון.

ולדימיר סימון: אני אחזור על אותם 4 הכבישים שנמצאים בתוכנית של משרד הביטחון: כביש עוקף זעתרא, כביש קידר-מעלה אדומים, כביש עוקף יעבד מערב, וכביש נילי-עופרים.

ולדימיר סימון: אלה ארבעת המקומות.

ולדימיר סימון: עבור כבישים אלה מבוקשת העברה.

מוסי רז: אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: בסדר, בעוד 5 דקות נקיים הצבעה.

מוסי רז: כביש נילי-עופרים זו בדיחה.

מוסי רז: כבר היום יש לנילי גישה דרך מודיעין.

יעקב ליצמן: אנחנו מקיימים הצבעה: מי בעד הרביזיה?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: הרביזיה לא אושרה.

יעקב ליצמן: אם כך, אישרנו את הפניה.

מוסי רז: ההשקעה לכבישים למתנחלים היא עכשיו פי שבעה מאשר לתושבי ישראל.

מוסי רז: תקציב משרד המדע, התרבות והספורט לשנת 2002

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לנושא הבא בסדר היום – תקציב משרד המדע, התרבות והספורט לשנת 2002.

יעקב ליצמן: אני מקדם בברכה את השר.

יעקב ליצמן: בסך הכל היה כאן דיון לפני מספר שבועות, ואישרנו את התקציב, באופן כללי.

יעקב ליצמן: אני מניח שהשר יודע יותר על התקציב של משרדו, על מה שיש לו ובעיקר על מה שאין לו.

מתן וילנאי: אני אפתח במספר דברים עקרוניים ואחר כך אכנס למספרים עצמם.

מתן וילנאי: אני אהיה חייב לעזוב בשעה 11 וחצי, ואני מקווה שנסיים עד אז.

מתן וילנאי: בכל מקרה, אנשי משרדי והמנכ"ל יישארו אתכם.

מתן וילנאי: אנחנו מתפקדים כמשרד מזה שנתיים חסר חודש.

מתן וילנאי: ב-1 לינואר הקרוב ימלאו שנתיים להיותנו משרד מאוחד של מדע, תרבות וספורט.

מתן וילנאי: למדנו הרבה דברים בשנתיים האלה, ועשינו הרבה מאד שינויים לטובת הנושאים האלה, ואתייחס לכל אחד מהם באופן נפרד.

מתן וילנאי: הנושא המרכזי היום הוא נושא התרבות.

מתן וילנאי: בלי להוריד מערכם של המדע והספורט, החוסר האמיתי כרגע הוא בנושא התרבות.

מתן וילנאי: לחוסר בנושא הספורט אני לא רוצה להיכנס, רק מהטעם שיש לנו את הגיבוי של מועצת ההימורים, שהיא בעצם המשקל העיקרי.

מתן וילנאי: כתוצאה מזה תקציב המדינה לספורט נמצא בירידה קבועה, שצריך לבלום אותה.

מתן וילנאי: הדבר העיקרי שמטריד אותי היום הוא נושא התרבות, ולו מהטעם – ואני אומר לכם את זה באמונה מלאה, וכך גם אמרתי כשהייתי בצבא – שהתרבות זה חלק מחוסנה של החברה הישראלית, והיא לא פחותה מביטחון בכהוא זה.

מתן וילנאי: כשאני עוסק היום בתרבות, אנחנו הפסקנו עם השיטה של "תביאו עוד כסף ואנחנו נחלק אותו".

מתן וילנאי: אני שואל שאלות, ושאלנו הרבה שאלות.

מתן וילנאי: גיבשנו מדיניות.

מתן וילנאי: אנחנו, למשל, נמצאים בפרוייקט עצום בנגב, מקו קרית גת ודרומה, ב- 39 מועצות אזוריות, מקומיות ועיריות.

מתן וילנאי: אנחנו נמצאים בקידום של נושאים ולא קיבלנו שקל מאף אחד.

מתן וילנאי: אנחנו מרכזים שם מאמץ - -

ויצמן שירי: באיזה תחומים?

מתן וילנאי: מדע, תרבות וספורט.

מתן וילנאי: תתפלאו בכמה יישובים זה לא קיים.

מתן וילנאי: בכל שכונה, בכל עיר קטנה של עשרת אלפים ועשרים אלף תושבים צריכים שיהיו במרכזה מתקני ספורט, ספריה, שלה מחוברים מחשבים ואינטרנט, מתקן תרבות שאפשר לקיים בו מופעים ולעשות חוגים.

מתן וילנאי: אני מסתובב בארץ כל הזמן וברוב היישובים זה לא קיים, אחרי 53 שנות מדינה.

יעקב ליצמן: אתה מדבר על אזורי פיתוח?

מתן וילנאי: אני מדבר באופן כללי, ובעיקר על אזורי פיתוח.

מתן וילנאי: עיקר הבעיה היא שם.

מתן וילנאי: הייתי אתמול בגבעת אבני.

מתן וילנאי: זה לא אזור פיתוח, זו שכונה יפה מאד בגליל התחתון, ובה למעלה מ- 420 משפחות.

מתן וילנאי: אין שם כלום, פשוט כלום.

מתן וילנאי: מה רוצים שהילדים יעשו?

מתן וילנאי: יש יוזמות מקומיות במקלט כזה או אחר.

מתן וילנאי: האם לשם כך בנו את המקלטים?

מתן וילנאי: הילדים צריכים להשתתף בחוגים במקלטים?

מתן וילנאי: האם בשביל זה בנו את המקלטים?

מתן וילנאי: ראיתי שם דברים יפים מאד, שהם פרי יוזמות מקומיות.

יעקב ליצמן: זה בדיוק המצב אצל חרדים, אדוני השר.

מתן וילנאי: אנחנו גיבשנו תפיסת עולם שלמה, ואנחנו מפעילים אותה.

מתן וילנאי: כשצה"ל יצא מלבנון בחודש מאי 2000 קבענו תוכנית כזו.

מתן וילנאי: אני עכשיו עובר במקומות האלה.

מתן וילנאי: הייתי בשבוע שעבר בנטועה, שתולה וזרעית.

מתן וילנאי: שלושה מושבים, עם 80 משפחות בערך בכל מושב.

מתן וילנאי: היום אתה בא לשם והדרישות הן צנועות בצורה מבהילה.

מתן וילנאי: בנינו להקת ריקוד כורדית בדובב.

מתן וילנאי: לפני שלושה חודשים הם הופיעו ב "סוזן דלאל" שזה ארמון הפאר למחול הישראלי.

מתן וילנאי: אני רואה את המשרד הזה כמשרד חברתי ממדרגה ראשונה, שתומך בכל מקום שצריך את התמיכה הזו.

מתן וילנאי: יש מעט ישובים בארץ, לצערי, שבנויים נכון בעניין הזה.

מתן וילנאי: בהרבה מאד ישובים, ובעיקר בפריפריה, בגליל ובדרום – שם אנחנו משקיעים בצורה חסרת תקדים, אין שום תשתית.

מתן וילנאי: בשנה שעברה זומנתי לוועדת החינוך על כך שהורדתי 2 אחוז במרכז כדי להעביר לפריפריה.

יעקב ליצמן: מה רע בזה?

מתן וילנאי: למי שהורדנו זה היה רע מאד.

ויצמן שירי: היות וכל הוועדה שם קשורה לפריפריה, אני בטוח שחיזקו אותך בעניין הזה.

מתן וילנאי: לא, לא היה פשוט, אבל עובדה שזה עבד.

מתן וילנאי: אני רוצה לעבור לפי נושאים.

מתן וילנאי: במדע קיבלנו השנה, בהחלטתו האישית של ראש הממשלה, תקציבים לקידום הביו-טכנולוגיה ואת מדעי החלל.

מתן וילנאי: שלשום עשיתי סיבוב מדעים, גם באוניברסיטת תל אביב וגם בטכניון בחיפה, כדי לראות מה עושים שם.

מתן וילנאי: יש נושאים שאנחנו בהם בחזית העולם.

מתן וילנאי: הביו-טכנולוגיה זה התחום בה' הידיעה של המילניום שבו אנחנו נמצאים.

ויצמן שירי: אבל המכון הלאומי לביו-טכנולוגיה עומד להיות באוניברסיטת בן גוריון.

מתן וילנאי: כן, בנגב.

יעקב ליצמן: שאלה קצת קשה, שאני יודע את התשובה עליה: אולי תסביר לי למה תחת "מדע" לא נמצא המדען הראשי?

יעקב ליצמן: אם אנחנו דנים פה היום על מדע – מה קרה במשרד התמ"ס, מבחינת המדען הראשי?

מתן וילנאי: המדען הראשי של משרד התמ"ס הוא איש מצוין.

מתן וילנאי: קודמתו היתה טובה מאד.

מתן וילנאי: לא הוא ולא היא אנשי מדע.

מתן וילנאי: כאשר אני מדבר עם מדענים אני מדבר עם מדענים, לא עם אנשים שעוסקים בחוק עידוד השקעות הון, ודברים מהסוג הזה.

מתן וילנאי: אני מדבר על מדענים נטו.

מתן וילנאי: אנחנו חידשנו את פורום המדענים הראשיים הודות למדענית הראשית שלי, שיושבת כאן, פרופ' חגית מסר-ירון, והפורום הזה עוסק במדע שמעניין אותנו, את השלטונות, לטובת הציבור.

מתן וילנאי: יש קונספציה מוטעית ביותר לגבי מחקר ופיתוח, כולל בממשלת ישראל לדורותיה.

מתן וילנאי: כולם חושבים שהמדע זה המדען הראשי של תמ"ס, שעושה עבודה מאד חשובה, אך לא מדעית.

מתן וילנאי: הוא עושה עבודה שאי אפשר בלעדיה לקידום התעשיות, אבל הוא לא איש מדע.

יעקב ליצמן: חוק המו"פ החדש הוא על דעתכם?

מתן וילנאי: חוק המו"פ הוא לא מו"פ.

מתן וילנאי: הוא במקרה הטוב פיתוח בלבד.

מתן וילנאי: הוא גם לא נקרא כך.

מתן וילנאי: החוק נקרא – חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה.

מתן וילנאי: הדגש הוא על התעשייה.

מתן וילנאי: השאלה היא מצוינת.

מתן וילנאי: אני שם בצד את המגזר הבטחוני - -

ויצמן שירי: ביו-טכנולוגיה זה גם סוג של מחקר.

ויצמן שירי: יכול להיות מצב שהמדען הראשי, לצורך העניין, עם כל מה שמשתמע, יכול,למעשה, לתקצב כספים שקשורים למחקר בתוך התחום הזה של ביו-טכנולוגיה, מזון עם כל מה שמשתמע – כאשר אין פה, למעשה, שום שיקול מדעי.

ויצמן שירי: זו מערכת כפולה, שלמעשה יד ימין לא יודעת מה יד שמאל עושה.

ויצמן שירי: אין תיאום מערכות בעניין הזה.

ויצמן שירי: יש כסף אבל אין ידע.

מתן וילנאי: יש שלושה מגזרים במחקר ובפיתוח, ואני שם בצד את המחקר והפיתוח הביטחוני, שאני בקיא בו מאד, ולכן אני גם יודע על מה אני מדבר.

מתן וילנאי: הוא במיליארדים רבים והוא קידם הרבה מאד תעשיות בישראל, שהן לא ביטחוניות, וזה לא פלא שברוב ההייטק אתה מוצא את יוצאי היחידות שלנו או של הצבא, בעניין הזה.

מתן וילנאי: הקטע הראשון זה מחקר.

מתן וילנאי: הוא נעשה באקדמיה.

מתן וילנאי: הוא מוגן על ידי חוק המועצה להשכלה גבוהה.

מתן וילנאי: זה תקציב המל"ג.

מתן וילנאי: בצד השני יש את המדען הראשי של התמ"ס, שעוסק בפיתוח, בהתאמה של דבר שפותח לתעשייה כזו או אחרת, על מנת לעשות כסף.

מתן וילנאי: באקדמיה יש חוקרים שעוסקים בזה, והם עוסקים בזה לפי רוחם, לפי מה שהם מציגים.

מתן וילנאי: הם לא שואלים אף אחד ולא צריך שהם ישאלו אף אחד, מה הם הולכים לחקור.

מתן וילנאי: זה 40 אחוז ו- 40 אחוז מהמחקר והפיתוח בארץ.

מתן וילנאי: בין שני אלה יש את ה- 20 אחוז שהם מעניינים אותנו, כממשלה וככנסת.

מתן וילנאי: זה המחקר לטובת הציבור.

מתן וילנאי: הדבר הזה לא מעוגן בשום חוק.

מתן וילנאי: ראיתם איך המדענים הראשיים לא מעוגנים, ואיך כסף עובר ממקום למקום בלי שיהיה שיקול דעת מדעי בכלל, ואין שום שיטה לטפל בהם.

מתן וילנאי: אי אפשר לעשות תוכנית מדעית, ראשית, מרכזית.

מתן וילנאי: אין דבר כזה.

מתן וילנאי: אבל צריך לקבוע קווים מנחים, ויהיו דברים שיעלו אחד על השני.

מתן וילנאי: לא כולם עוסקים רק בתחום, זה לא צבא בעניין הזה.

מתן וילנאי: זה עניין הרבה יותר פתוח והרבה יותר יצירתי.

ויצמן שירי: זה נכון שהוציאו כספים מהמדען הראשי ל - - להעברת מפעלים, עם כל המשתמע?

מתן וילנאי: קראתי בעיתון את מה שקרה.

יעקב ליצמן: אנחנו נשאל את שרת התמ"ס לגבי זה.

מתן וילנאי: אנחנו לקחנו לעצמנו כיעד לעסוק במחקר ובפיתוח הממשלתי, שהוא לא מכוון משום בחינה שהיא.

מתן וילנאי: אנחנו מדינה שמשקיעה במחקר ופיתוח השקעות סבירות, כמו מדינות ה- OECD.

מתן וילנאי: זה בסדר גמור.

מתן וילנאי: כאשר אתה רואה כמה הולך לדברים שאותנו מעניינים – כמו איכות סביבה, מים, וכן הלאה, הרי שמדובר בפרוטות.

מתן וילנאי: בעניין של להקצות אנחנו מדינה מתקדמת, אך במה שמגיע לטובת הציבור אנחנו מדינת עולם שלישי.

מתן וילנאי: זאת המשימה שלנו.

מתן וילנאי: לכן ייסדנו את פורום המדענים הראשיים, שהגיש, לדעתי בפעם הראשונה בהיסטוריה דו"ח לממשלה בדיוק על הדברים האלה, ולכן ייסדנו את ועדת השרים למדע וטכנולוגיה, ועדה אופרטיבית שבה כולם יושבים, וכולם מביעים את דעותיהם.

מתן וילנאי: שם, לפני שנה וחצי, הטלתי על המדענית הראשית שלי לעשות פרוייקט על הביו טכנולוגיה.

מתן וילנאי: הגיעו לתוכנית לאומית של רבע מיליארד דולר בחמש שנים, 50 מיליון דולר לשנה, על מנת לעודד את המחקר והפיתוח בתחום הביוטכנולוגיה.

מתן וילנאי: כל התשתית בארץ מומנה על ידי משרד המדע, לדורותיו.

מתן וילנאי: יש מרכזי ידע בתחומים שונים – הגנום, חקר חלבונים, וכל מיני תחומים.

מתן וילנאי: אנחנו בנינו את המרכזים.

מתן וילנאי: זה בעיקר ציוד ואנשים.

מתן וילנאי: יש קבוצות מחקר כאלה, במכון ויצמן, בירושלים, בחיפה, בטכניון.

מתן וילנאי: הכל זה במימון שלנו.

מתן וילנאי: אנחנו יוצרים תוכנית ל- 12 מרכזי ידע בתחום הזה.

מתן וילנאי: לא קיבלנו את הכסף שרצינו.

מתן וילנאי: קיבלנו מראש הממשלה 50 מיליון ₪, לא 50 מיליון דולר כפי שרצינו, ולא לחמש שנים, אלא מחולקים לשלוש שנים.

מתן וילנאי: בכל אופן – דין פרוטה כדין מאה.

מתן וילנאי: זה בסדר.

מתן וילנאי: קיבלנו החלטה בוועדת השרים להקמת מכון לביוטכנולוגיה בנגב, באוניברסיטת באר שבע.

מתן וילנאי: זה ישנה את הפרצוף של הדרום בטווח הארוך.

מתן וילנאי: זה יצור מסביב תעשיות לווין, ויצור שירותי לווין.

מתן וילנאי: אותו הדבר גם בצפון.

מתן וילנאי: זו אחת ההשקעות החשובות ביותר, ואתם, כוועדת כספים צריכים לראות את זה.

מתן וילנאי: תחום הביוטכנולוגיה זה הדבר הנצרך ביותר, ואנחנו בחזית העולם.

מתן וילנאי: אם אתה מדבר עם פרופרסורים שלנו הם מרגישים נוח, אבל הם יודעים מה משקיעים בארצות הברית ומה משקיעים אצלנו, בזמן נתון.

מתן וילנאי: לכן אני מבקש שתראו את התוכנית הלאומית שלנו, ותתייחסו אליה.

מתן וילנאי: המדענית הראשית תדע לתת כל חומר בעניין הזה.

מתן וילנאי: נושא שני בתחום המדע הוא נושא החלל.

מתן וילנאי: מדינה מתקדמת, כיום, כמונו, לא יכולה שלא תהיה לה נוכחות בחלל.

מתן וילנאי: המדינות המתקדמות היום בעולם מתחרות על נוכחות בחלל.

מתן וילנאי: אנחנו שייכים לקבוצת של פחות מ- 10 מדינות שיש להן יכולת שיגור.

מתן וילנאי: אנחנו משגרים בכיוון ההפוך, כי אנחנו לא יכולים לשגר מעל למדינות ערב, אז אנחנו משגרים מערבה, מעל לים.

מתן וילנאי: את זה אנחנו יודעים לעשות.

מתן וילנאי: כידוע לכם, אנחנו מחזיקים 3 לוויינים בחלל, היום.

מתן וילנאי: חלק מהם לוויינים לימודיים.

מתן וילנאי: אחד מהם הוא של הטכניון בחיפה.

מתן וילנאי: יש שם מכון שנשען על עולים מברית המועצות – פרופ' גלמן.

מתן וילנאי: הם חיים מפרוטות ממש.

מתן וילנאי: זה מגוחך.

מתן וילנאי: היה כאן דן גולדין שסיים את תפקידו כאדמיניסטרטור של נאס"א.

מתן וילנאי: הוא היה כאן ולא האמין.

מתן וילנאי: מוחות מבריקים, ולא מקבלים כלום.

מתן וילנאי: גררנו אותו לראש הממשלה, והוא הציג בפניו את הדברים.

מתן וילנאי: לשמחתי, ראש הממשלה אישר לנו 50 מיליון לשלוש שנים, על מנת לקדם את נושא החלל.

ויצמן שירי: זה לא קשור לכל התעשיות הצבאיות.

מתן וילנאי: אני בקיא בתוכנית החלל הישראלית, ואמרתי לעצמי שהצבא עושה את זה.

מתן וילנאי: התברר לי שהצבא עוסק רק בנושא הצר, הצבאי.

מתן וילנאי: הוא לא עוסק בסטודנטים באקדמיה, או בקבוצות כמו הקבוצה של פרופ' גלמן.

מתן וילנאי: הוא מעוניין בסחורה הסופית.

ויצמן שירי: שם, בשנה, מוציאים מאות מיליונים.

מתן וילנאי: נכון, אבל מי שייצור את התשתית לזה, זה רק אנחנו.

מתן וילנאי: זו נקודה שכספי המדינה ילכו למקומות שהמדינה מתעניינת בהם.

מתן וילנאי: נושא החלל הוא נושא מאד חשוב, ואני שמח על ההשקעה הזו.

מתן וילנאי: דן גולדין אמר שאם זה חשוב – צריך להקצות לזה כספים.

מתן וילנאי: ראש הממשלה קלט את זה מצוין, לדעתי.

מתן וילנאי: בנושא המדע אני מרגיש שקיבלנו את הכספים האלה.

מתן וילנאי: במקביל יש גם את תוכנית התשתיות שלנו.

מתן וילנאי: בסך הכל, בתמונה הכוללת, זה מצחיק.

מתן וילנאי: אני מכיר היטב את תוכנית המחקר של הצבא, על הפרוטות שבהן אנחנו עוסקים כאן.

מתן וילנאי: השנה אני מרגיש קצת יותר נוח אבל זה רחוק מלהיות הדבר הנכון שממשלת ישראל עושה במחקר ופיתוח.

אריה שומר: לשאלה של יושב ראש הוועדה- אנחנו עושים עבודה מול האוצר, וחייבים לומר לזכותם שאנחנו הולכים לבדוק עם אוהד מראני לבדוק שכל הנושא הזה יהיה שות"ת, ומשרד המד"ע והתמ"ס – כולם יהיו תחת רפרנט אחד.

מתן וילנאי: אנחנו מקצים לתרבות 0.18 פרומיל לתקציב המדינה.

מתן וילנאי: זה פשוט מגוחך.

מתן וילנאי: אם הייתי אומר שאני צריך חצי מיליארד שקל לתרבות, הייתם אומרים – זה דורש דיון.

מתן וילנאי: אנחנו עוסקים ברמה מדינתית, בכספים קטנים.

מתן וילנאי: ברמה תקציבית מדובר בכספים קטנים, שקובעים את העולם התרבותי שלנו.

מתן וילנאי: היתה עליה נומינלית בתקציב שלנו.

ויצמן שירי: עליה של 50 מיליון, כאשר העליה המשמעותית היא לתשתיות מדעיות.

מתן וילנאי: בדיוק.

מתן וילנאי: אבל בתחום התרבות התקציב נשאר פחות או יותר אותו הדבר.

מתן וילנאי: תמיד מסתכלים על המוסדות הגדולים שהם מאד חשובים.

מתן וילנאי: אנחנו הולכים אליהם, ואפילו עושים מחקר עליהם.

מתן וילנאי: על המשמעות של תרבות בפריפריה – בנינו חממות תרבות לחזק כוחות מקומיים, כמו בשלומי, קרית שמונה, אופקים, דימונה, מצפה רמון.

מתן וילנאי: אנחנו מרכזים כוחות מקומיים, ומשפרים את מצבם.

מתן וילנאי: זה לא להאמין.

מתן וילנאי: זה כמו מים על קרקע יבשה.

מתן וילנאי: עלות חממה כזו – מיליון שקל.

מתן וילנאי: פה אושרו 44 מיליון לכבישים עוקפים.

מתן וילנאי: אלה הפרופורציות.

מתן וילנאי: זה חלק מתפיסת עולם, זה לא סתם תנועות כסף.

מתן וילנאי: אנחנו יודעים בדיוק על מה אנחנו מדברים.

מתן וילנאי: יש מוסדות תרבות שחיים באור שיניהם.

מתן וילנאי: מהיד לפה.

מתן וילנאי: הייתי לפני כמה זמן עם אנשי להקת "בת שבע" בחו"ל.

מתן וילנאי: כל אנשי משרד החוץ מודים שהשגריר הטוב ביותר שלנו זה התרבות.

מתן וילנאי: הדבר שמחזק את האנשים בארץ זה התרבות.

מתן וילנאי: אנחנו מתעקשים, ועשינו מאבק שיפסיקו לא להגיע לארץ, והפסיקה התופעה.

מתן וילנאי: מגיעים מכל העולם.

מתן וילנאי: לסימפוזיונים ולהופעות.

מתן וילנאי: אנחנו מבקשים 50 מיליון כדי לחזק את המינימום.

מתן וילנאי: אנחנו צריכים אותם לחיזוק מוסדות שנמצאים במצב קשה.

מתן וילנאי: אתם קוראים בימים אלה בעיתון על "בת דור".

מתן וילנאי: יש שם בית ספר למחול ממדרגה ראשונה.

מתן וילנאי: אני, כסגן רמטכ"ל, לא עסקתי בסכומים שהם קטנים ממיליון ₪.

מתן וילנאי: עסקו בזה אחרים.

מתן וילנאי: עכשיו, כשר, אני עושה דיון מעמיק על סכום כמו 120 אלף שקל.

מתן וילנאי: אנחנו מבקשים לקדם את התרבות והאומנות בפריפריה.

מתן וילנאי: אנחנו מדברים לא רק על פריפריה גיאוגרפית אלא גם פריפריה אתנית.

מתן וילנאי: יש פריפריה שהיא 10 דקות נסיעה מכאן, ויש פריפריה שהיא 3 שעות נסיעה מכאן, והיא אותה פריפריה, בסופו של דבר.

מתן וילנאי: נעשים דברים מופלאים בזה, רק על ידי אנשים טובים, שחיים ממש מהיד אל הפה.

מתן וילנאי: אנחנו עוסקים עכשיו בתרבות ארצות המוצא.

מתן וילנאי: יושב כאן עולה מברית המועצות, לשעבר.

מתן וילנאי: הוא מכיר את זה היטב.

מתן וילנאי: צריך לתמוך בהם.

מתן וילנאי: אני נפגש אתם.

מתן וילנאי: יש להם דרישות תרבות כמו במדינה מתוקנת, לא שום דבר מעבר לזה.

מתן וילנאי: הם לא מאמינים שאין ספריות אצלנו.

מתן וילנאי: למה אין ספריות?

מתן וילנאי: אז אנחנו היום במאבק על ספריות ציבוריות.

מתן וילנאי: קיבלנו בסוף 5 מיליון ₪ לשנה.

מתן וילנאי: ראש הממשלה והממשלה אישרו 10 מיליון ₪, ואני לא יודע איך זה ירד ל- 5מיליון ₪.

מתן וילנאי: חילקו פה וחילקו שם.

מתן וילנאי: חשבון זה לא הצד החזק שם, אין מה לעשות.

מתן וילנאי: אנחנו רוצים לקדם את מעמד האומנים שלנו, לסייע למוסדות שנמצאים במצוקה, ספריות ציבוריות.

מתן וילנאי: היתה תקנה לגבי ירושלים והיא מסיימת השנה את אורך החיים שלה.

מתן וילנאי: אנחנו מבקשים להמשיך את זה הלאה.

מתן וילנאי: אנחנו עוסקים בשיפור השירות שלנו.

מתן וילנאי: השנה אני מקווה שתתחיל להיות מהפכה בעניין, ושגוף יידע בתחילת השנה מה התקציב שעומד לרשותו, מה התזרים, מה מותר לו ומה אסור לו.

מתן וילנאי: עד עכשיו זה לא היה קיים.

מתן וילנאי: השנה זה עומד להיות מסודר לחלוטין.

מתן וילנאי: זה תלוי בידנו.

מתן וילנאי: אנחנו מפרסמים קריטריונים.

מתן וילנאי: חוק הקולנוע בסכנה, כי פגענו באגו של כמה אנשים.

מתן וילנאי: זו הסיבה היחידה.

מתן וילנאי: הולכים לפגוע בקולנוע הישראלי, שהתחיל סוף סוף לפרוח.

מתן וילנאי: חוק הקולנוע מתוקצב ממחצית התמלוגים של הערוץ השני ושל מועצת הכבלים.

מתן וילנאי: כדי לדעת מה החצי צריך לדעת מה השלם, ואני אף פעם לא ראיתי מה השלם.

מתן וילנאי: השנה קיבלנו 73 מיליון.

מתן וילנאי: אמרו לנו שבשנה הקרובה זה יהיה 55 מיליון.

מתן וילנאי: לא מובן לי איך הם כבר יודעים מה תהיה ההכנסה, אך הם יודעים.

ויצמן שירי: אם הם השקיעו 73 מיליון השנה, התוצאה של העניין הזה תהיה טובה יותר מבחינת ההכנסות של הגופים האלה.

מתן וילנאי: אבל יש חוק.

מתן וילנאי: זה לא יכול להיות חד פעמי.

מתן וילנאי: זה צריך להיות מאגר שמתחיל להתגלגל.

ויצמן שירי: זה נושא שאתה יודע שכולנו התעסקנו אתו באמת יותר מידי זמן.

ויצמן שירי: יש את חוק הקולנוע שהיה בו גידול משמעותי, והיו הפגנות בכנסת, הקמנו קול זעקה, והבטיחו.

ויצמן שירי: השנה התברר שכנראה יצטרכו להקטין את התמלוגים.

ויצמן שירי: למה שזה לא יהיה השנה 73 מיליון שקלים?

עמיחי כץ: בהסכם עם משרד התקשורת יש גרף של תמלוגים עם מתווה יורד, וזה גם תלוי בכניסת הערוץ השלישי – מתי והאם הוא ייכנס.

עמיחי כץ: על סמך זה קובעים.

מתן וילנאי: למה הגרף הזה לא היה קיים לפני שנה?

מתן וילנאי: מה קרה שרק השנה יש גרף כזה?

עמיחי כץ: משרד האוצר מחויב להשלים.

אריה שומר: יש שמועות, והן מסתובבות, שבנושאים מסוימים רוצים להוריד.

אריה שומר: חוק הקולנוע נמצא במסגרת ההורדות הכלליות שיש מטרה לבצע.

יעקב ליצמן: האוצר מוכן להוריד הרבה חוקים.

יעקב ליצמן: בעיקר לפגוע במשפחות ברוכות ילדים.

אריה שומר: הם צריכים להביא בכתב הסבר מדוע השנה הם תקצבו בבסיס התקציב רק 55 במקום מה שהיה בשנה שעברה.

אריה שומר: הסבירו שיש ירידה.

מתן וילנאי: אין לי שום בעיה עם ירידה בתמלוגים, כי זה החוק, בתנאי שיגידו לי מה הנתונים האמיתיים.

ויצמן שירי: אני מקווה שהתחזית של האוצר בעניין הזה היא לא כמו תחזית הצמיחה במשק.

עמיחי כץ: זו לא תחזית, זה הסכם עם החברות, עם הרשות השניה ומועצת הכבלים.

עמיחי כץ: תלוי מתי הערוץ השלישי יעלה לאוויר.

אבשלום וילן: היו פה דיונים לפני שנה ושנתיים, וישב פה יואל נווה ונתן תחזית לגבי כל הפרסומת וכל התמלוגים.

אבשלום וילן: אז למה זה פתאום התהפך?

מתן וילנאי: חבר הכנסת וילן צודק במאה אחוז.

מתן וילנאי: היו אז תחזיות שנשענו על מספרים.

מתן וילנאי: צריך להסביר מה קרה.

מתן וילנאי: הערוץ השלישי לא היה תוכנית סודית, אני שותף לדיונים מזה תקופה ארוכה.

מתן וילנאי: המספרים עכשיו הם 55, כאשר זה מגיע למשרד, ולראש הממשלה מציגים את זה כ- 75.

מתן וילנאי: גם בזה צריך לעשות סדר.

עמיחי כץ: אני מכיר את המספר 55.

עמיחי כץ: אני לא יודע ממה הוא הגיע.

ויצמן שירי: סליחה, אנחנו מערכת מסודרת.

ויצמן שירי: האם אתם יכולים לתת איזשהו נייר עם הנתונים, מה עם הערוץ הנוסף ואיך זה משפיע?

יעקב ליצמן: אנחנו מבקשים שתמציא לוועדה מסמכים כתובים עם נתונים לגבי מה שאמור להיות בשנה הבאה, מה שהיה השנה, זו הבקשה של הוועדה.

משה גפני: בתקציב של 2000 לא היה.

משה גפני: בתקציב של 2001, בשנה שעברה, היה.

מתן וילנאי: כדי לסכם את הנקודה אני רוצה להדגיש כך: אנחנו עובדים עם קצת פחות משני פרומיל מתקציב המדינה בתחום התרבות.

מתן וילנאי: הסטנדרט הבינלאומי שאומץ על ידי "אונסקו" ב- 98 מדבר על שיעור רצוי של אחוז אחד.

מתן וילנאי: אחוז אחד הוא 2.5 מיליארד שקל, ואנחנו נמצאים עם פחות מחצי מיליארד.

מתן וילנאי: אנחנו מבקשים את התוספת הזו של ה- 50 מיליון, שפירטתי את ההתפלגות שלה, כדי לחזק את התרבות.

אבשלום וילן: יש עוד 50-60 מיליון לתרבות חרדית.

מתן וילנאי: אני מדבר על מה שנמצא בתחום משרדי.

ויצמן שירי: אני רוצה לשמור על סולידריות עם היושב ראש, שמנהל את הדיון בצורה עניינית, למרות שהוא אישית לא הולך לבתי קולנוע עדיין, פרופורציונלית, סכום כזה עבורם הוא נמוך.

אבשלום וילן: אני יודע בדיוק על מה אני מדבר.

מתן וילנאי: למרות שזה לא ממש בתחום שלנו, אנחנו גם עוסקים בעזרה לתרבות החרדית, כי אני חושב שזה חשוב.

מתן וילנאי: כל אזרח במדינה צריך ליהנות מתרבות לפי הבנתו, לא לפי הבנתנו.

מתן וילנאי: אין כאן עניין שמוכתב מלמעלה.

מתן וילנאי: בזה אנחנו תומכים מאד, ומנסים לעזור לאנשים שאין להם את הכוח לעשות.

מתן וילנאי: מדובר בכספים קטנים.

משה גפני: אפשר להעביר את עניין התרבות החרדית למשרד שלכם?

יעקב ליצמן: אנחנו מדברים ברצינות.

מתן וילנאי: כן, אין לי בעיה.

ויצמן שירי: בהשפעת הוועדה והדיון שהיה כאן בנושא יושב ראש הטוטו.

ויצמן שירי: עד היום אנחנו, למעשה, צריכים לאשר את התקציב.

מתן וילנאי: לא, זה צריך להגיע אליכם.

יעקב ליצמן: טרם הגיעה פנייה.

אבשלום וילן: אתמול, על פי בקשת גורמים מסוימים, פניתי לשר האוצר ושאלתי אותו מדוע הוא אינו חותם, כי עוד חודש נשאר עד תום השנה.

אבשלום וילן: השר אמר שבשבוע הבא הוא יחתום, ואין כל בעיה.

יעקב ליצמן: על מה?

אבשלום וילן: על תקציב מועצת ההימורים, כדי שזה יגיע לפה, לוועדה, כדי שכל המוסדות יוכלו לקבל.

אבשלום וילן: אמרתי שאם כך, הרי שאין כל בעיה, אין צורך שאלך לבג"ץ.

מתן וילנאי: לא, לך לבג"ץ.

אבשלום וילן: סיפרתי על העניין ליושב ראש ועדת החינוך, חבר הכנסת זבולון אורלב, והוא אמר לשר האוצר שביום ראשון צריך להיות לו דיון בוועדה, ואם שר האוצר יחתום על התקציב של המועצה ומעביר לאישור ועדת הכספים הוא יבטל את הדיון.

אבשלום וילן: שר האוצר אמר לו שהוא לא יודע עדיין, והוא שוקל.

אבשלום וילן: יש דיון על כך בוועדת החינוך.

אבשלום וילן: יש פה דבר שהוא מאד לא בסדר מבחינת המינהל התקין, וגם ועדת הכספים צריכה לדאוג לו.

אבשלום וילן: יש פה סיפור של מינויים.

ויצמן שירי: לא, זה לא שייך לכאן.

ויצמן שירי: זה משרד בפני עצמו.

יעקב ליצמן: היות וחבר הכנסת אבשלום וילן מעורה בספורט, אנחנו נקים ועדת משנה, בראשותו, לטיפול בעניין.

ויצמן שירי: בפעם הקודמת לחצנו בעניין זה שאין יושב ראש, ומינו יושב ראש.

ויצמן שירי: מדובר ב- 700 מיליון שקל, ויש בזה פוליטיקה.

ויצמן שירי: מחלקים למי שקרוב יותר לצלחת, כי אין תקציב.

ויצמן שירי: לוקחים את התקציב של השנה שעברה, ומחלקים אותו בדיוק באותה מידה.

ויצמן שירי: זה לא צודק לעבוד כך.

יעקב ליצמן: אנחנו נקבע ועדת משנה של ארבעה חברים מתוך ועדת הכספים, בראשותו של חבר הכנסת אבשלום וילן.

יעקב ליצמן: החברים יהיו: ויצמן שירי, מיכאל נודלמן וישראל כ"ץ.

יעקב ליצמן: בשבוע הבא תקבעו ישיבה.

אבשלום וילן: אני כבר אומר לך כשיו"ר ועדת המשנה אני אתאם אם יו"ר ועדת החינוך, זבולון אורלב, שגם הוא עוסק בעניין בתחום שלו, שיחד נטפל בזה.

אבשלום וילן: אני אהיה מתואם אתו.

אבשלום וילן: אני אומר פה שהעובדה ששר אוצר במדינת ישראל, בגלל שיקולים של מינויים פוליטיים - -

יעקב ליצמן: זו הצהרה שלך לדיון, ואנחנו עוד נגיע לזה.

ויצמן שירי: היושב ראש אישר את ועדת המשנה הזו, תוציא היום הזמנה לדיון של הוועדה לשבוע הבא, עם שר האוצר, עם מנכ"ל הטוטו, יושב ראש הטוטו ויושב ראש ועדת החינוך של הכנסת.

משה גפני: אני מבקש שהשר גם יתייחס למה שהתפרסם היום לגבי שופטים שקיבלו כספים.

משה גפני: מעבר לעניין של המשטרה, אתה, אדוני השר, מופקד על העניין הזה מבחינה מיניסטריאלית.

משה גפני: השאלה היא האם אין מקום להתערבות של השר, אם אכן יש תופעה, כפי שהיא מוצגת, כי דובר על תופעה נרחבת.

משה גפני: אם הדברים הם אכן כמו שפורסם, משמעות העניין היא שהספורט בישראל זה דבר קנוי.

מתן וילנאי: אני שמעתי את הדברים אתמול בדרכי לרמת הגולן.

מתן וילנאי: הרמתי טלפונים, והוצאתי מייד מכתבים למשטרה, לשר לביטחון פנים ולמפכ"ל, בבקשה שתיפתח חקירה.

מתן וילנאי: עוד אתמול הם הודיעו לי שנפתחת חקירה.

מתן וילנאי: אני מקווה שזו לא תופעה, אלא מקרה חריג.

מתן וילנאי: אני מתפלל שאכן זה כך, ואני לא מתכוון לוותר בעניין הזה בשום דבר, תהא התוצאה אשר תהא.

מתן וילנאי: אסור שהספורט ייראה בצורה כזו.

רחמים מלול: בדרך לכאן שמעתי ראיון ברדיו עם יושב ראש אגודת הפועל פתח תקווה.

רחמים מלול: הוא ציין שהתופעה היא מאד נרחבת, ושכאשר הוא התלונן על זה לפני שנתיים, והדברים נמרחו מתחת לשולחן.

מתן וילנאי: מכיוון שלפני שנתיים זה לא היה בתחום שלי, אני מבטיח לך שמה שיביאו לפני לא יימרח מתחת לשום שולחן.

מתן וילנאי: זה ימוצה עד הסוף, אין לי ספק בכך בכלל.

מתן וילנאי: הם יודעים את זה.

משה גפני: במשרדך ידעו על התופעה הזו קודם לכן?

מתן וילנאי: אני שמעתי על כך ברדיו אתמול, בפעם הראשונה.

מתן וילנאי: לדעתי אף אחד במשרד לא ידע על כך קודם.

אבשלום וילן: כבר היו מספר פעמים ב- 20 השנה האחרונות שהיו הטיות משחקים בעקבות ספורטוטו.

אבשלום וילן: בדרך כלל זה היה דרך הנהלות, שחקנים, וכן הלאה.

אבשלום וילן: למיטב ידיעתי זה מקרה ראשון שבו יש טענה כנגד שופטים.

מתן וילנאי: ועדת עציוני לא עסקה בשופטים?

אבשלום וילן: עכשיו, גם בוועדה למניעת אלימות בספורט יהיה על זה דיון ביום שלישי.

אבשלום וילן: אני לא מניח שמישהו ירצה לטייח.

אבשלום וילן: לפני חמש שנים היה טיעון דומה בכדורסל שנגמר בקול דממה דקה.

מתן וילנאי: עברו הימים.

מתן וילנאי: בעולם הספורט, להרבה אנשים לא נוח שיש שר ספורט.

מתן וילנאי: עברו הימים שהדברים נגמרו בקול דממה דקה.

מתן וילנאי: אני לא אטייח שום דבר.

מתן וילנאי: העניין ימוצה עד סופו.

מתן וילנאי: הוכחנו את זה גם בעבר.

מתן וילנאי: המקורות לעולם הספורט הישראלי הם: מועצת ההימורים ותקציב המדינה, שנמצא במינהל הספורט, שזה תקציב מאד נמוך, 82 מיליון שקל, והוא נמצא באופן קבוע בירידה מתונה.

רחמים מלול: בכמה מועצת ההימורים מתקצבת?

מתן וילנאי: בשנת 2001,

מתן וילנאי: בתקציב שלא אושר, היא מתקצבת ב- 212 מיליון ₪, מתוך הכנסה של כנראה 700 מיליון ₪.

מתן וילנאי: צריך לזכור שמחציתה מיועדת לפרסים, ואז יש עוד הפחתות נוספות, ולספורט מיועדים 212 מיליון ₪, זה הסכום הגבוה ביותר בשנים האחרונות, ואני מקווה שהוא יהיה במגמת עליה.

ויצמן שירי: מה הפוזיציה של ההתאחדות לכדורגל במדינת ישראל?

ויצמן שירי: זה גוף שאני יודע שתמיד אנשיו נוסעים לחו"ל, במחלקות העסקים?

ויצמן שירי: לפני 10 שנים הייתי שם חבר הנהלת ההתאחדות, מטעם הפועל באר שבע, וראיתי איך הם עובדים.

ויצמן שירי: עזבתי כי ראיתי איך מתנהלים העניינים.

ויצמן שירי: יש הכנסות.

ויצמן שירי: השנה היו כמה אירועים בינלאומיים, עם כל מה שמשתמע.

ויצמן שירי: מה הם עושים עם הכסף הזה?

ויצמן שירי: מי מבקר אותם?

ויצמן שירי: מי בודק אותם?

ויצמן שירי: מי קובע להם?

ויצמן שירי: מי מתעסק בפרסום ובשיווק?

אבשלום וילן: זה גוף וולונטרי, מה אתה רוצה מהשר?

ויצמן שירי: שום דבר לא וולונטרי ברגע שמדינת ישראל נתנה לגוף מסוים עצמאות.

מתן וילנאי: התאחדות הכדורגל היא עמותה עצמאית, וחלים עליה כל הכללים של עמותה עצמאית, וכך היא מתפקדת.

מתן וילנאי: בשנה שעברה עשינו בקרה, בפעם הראשונה מזה שנים ארוכות, ואני אומר את זה בעדינות.

מתן וילנאי: עשינו בקרה של רואה חשבון לחלק מהגופים, כולל להתאחדות לכדורגל.

מתן וילנאי: גם מבקר המדינה היה בשנה שעברה בהתאחדות לכדורגל, והוא הוציא מסקנות משלו.

מתן וילנאי: הוא היה גם במועצת ההימורים.

מתן וילנאי: המסקנות מטופלות.

מתן וילנאי: לא נמצאו ממצאים חריגים, לא על ידי המבקר ולא על ידי רואה החשבון, אבל היו שם כל מיני מסקנות, והן מטופלות.

מתן וילנאי: דבר שני – הכסף של ההתאחדות מגיע בעיקרו מהסכם השידורים, שזה 7 מיליון דולר בשנה.

מתן וילנאי: אם מגיע משהו מתקציב מינהל הספורט הרי שזה כסף מאד קטן, אולי אפילו אפס.

מתן וילנאי: המקור השני הוא ממועצת ההימורים.

מתן וילנאי: לאורך שנים היה הסדר שפג תוקפו.

מתן וילנאי: עכשיו עוסקים בהסדר חדש.

מתן וילנאי: מבקר המדינה העיר שלהתאחדות אין שום יתרון על שום גוף אחר.

מתן וילנאי: אמרו שהכסף בא מכדורגל, ומבקר המדינה פסק שזה לא נותן להם שום עדיפות בעניין.

מתן וילנאי: אם צריך לתת לטניס שולחן או לכל ענף אחר, אז יתנו את זה להם.

מתן וילנאי: זה נראה לי נכון ואני שמח על הפסיקה הזו, כי היא נוחה יותר.

מתן וילנאי: צריך להבין שהכלי המרכזי שלנו בעניין של חלוקת כספי מועצת הימורים זו ועדה ציבורית, לקביעת הקריטריונים, שהיא חלק מחוק מועצת ההימורים.

מתן וילנאי: הוועדה הזו בעצם קובעת לאן הולך הכסף, כי היא קובעת את הקריטריון, ואז המועצה רק עוסקת בחלוקתו.

מתן וילנאי: בעניין הזה התקדמנו מאד, גם בשנה החולפת, שנת 2001.

מתן וילנאי: עיקר הספורט מתבצע באיגודים ובאגודות, שכולכם מכירים במקומות מגוריכם.

מתן וילנאי: שיעור העוסקים בספורט במדינת ישראל הוא מהקטנים בעולם.

מתן וילנאי: חברה שעוסקת פחות בספורט היא חברה חלשה יותר.

מתן וילנאי: אני קבעתי יעד של הכפלת שיעור העוסקים בספורט במדינה, ודגש על ספורט הנשים.

מתן וילנאי: אנחנו עוסקים ברמות של עולם שלישי בעניין הזה, ואין שום סיבה לכך.

מתן וילנאי: גם כאן, העולים מברית המועצות מציגים לנו איך זה צריך להיות במדינה מתוקנת.

מתן וילנאי: קבענו את זה כיעד שאליו אנחנו רוצים להתקדם.

מתן וילנאי: הדבר השני – לא היתה שום מערכת מתקני ספורט סדורה בארץ.

מתן וילנאי: אתה יכול להגיע ליישובים בהם אין שום דבר, כאשר ביישובים אחרים יש פי 10 ממה שצריך.

מתן וילנאי: לכן יצאנו עכשיו עם תוכנית, וקבענו ועדת היגוי שמאגמת משאבים של מספר משרדים שמשקיעים בזה – אם זה פנים, אם זה שיכון, וגם תשתיות, וכמובן – אנחנו.

מתן וילנאי: יש לנו עכשיו, בפעם הראשונה בהיסטוריה, תוכנית לאומית, למתקני ספורט בחתכים השונים – החל ממתקנים אולימפיים, דרך תחרותיים, וכלה בספורט לכל.

מתן וילנאי: אני רוצה שתבינו שאין בארץ ולו מתקן ספורט אחד שהוא בקריטריונים אירופאיים.

מתן וילנאי: גם המתקנים שכולכם רואים אותם הם אף פעם לא בקריטריונים.

מתן וילנאי: זה תמיד "כמעט".

מתן וילנאי: לא בריכה, לא מגרש, לא אולם.

מתן וילנאי: אנחנו עוסקים בזה, ויחד עם ההתאחדות אנחנו נכנסים לפרוייקט של בניית 8-15 מגרשים שכולם יהיו ברמה בינלאומית, כפי שמקובל בעולם.

מתן וילנאי: אתם לא מנחשים כמה קבוצות יוצאות ובאות ביום.

מתן וילנאי: אתמול היו שני משחקים בספרד בכדורסל.

מתן וילנאי: בכל דקה יש פה תנועה הלוך ושוב של אנשים, וצריך שזה יהיה ברמה המתאימה.

מתן וילנאי: ושוב – לילדים, ולנוער, צריכים להיות מתקני ספורט בכל פינה ובכל מקום.

מתן וילנאי: כשנכנסתי, תקציב קרן המתקנים של מועצת ההימורים היה 9 מיליון ₪.

מתן וילנאי: בתקציב האחרון הוא כבר היה 50 מיליון ₪, ואני רוצה שהוא יגדל עוד יותר, ושיגיע למקומות הנכונים.

מתן וילנאי: הדבר הבא – נושא ההכנות האולימפיות.

מתן וילנאי: הנושא היחיד שאני יכול ממש לברך עליו הוא שאחרי האולימפיאדה באטלנטה יצא דו"ח של השופט דב לוין ז"ל, שעסק בכלל בספורט בישראל.

מתן וילנאי: כדרכה של כל ועדה מתוקנת, הדו"ח הונח על המדף.

מתן וילנאי: הוציאו ממנו קטע אחד החוצה, שדיבר על ההכנות לאולימפיאדה, וכך עשו את ההכנות לסידני.

מתן וילנאי: זו היתה הפעם הראשונה שישראל הגיעה ברמה כל כך גבוהה למשחקים אולימפיים.

מתן וילנאי: הגענו שם ל-10 גמרים ומדליה אחת.

מתן וילנאי: רצינו להגיע ליותר, אבל השיטה היתה שיטה נכונה.

מתן וילנאי: יש היום יחידה לספורט הישגי, יש מינהלת ספורט הישגי.

מתן וילנאי: המשרד והוועד האולימפי שותפים בה.

מתן וילנאי: אנחנו היום כבר עוסקים במשחקים האולימפיים של אתונה 2004, ומתחילים לעסוק במשחקים האולימפיים של בייג'ינג 2008.

מתן וילנאי: יש לנו עכשיו פרוייקט לנשים בכדורעף, שבמקרה הטוב יגיע למימוש ב- 2008.

מתן וילנאי: מאמן הכדורעף הטוב בעולם הוא ישראלי, שגר בארצות הברית.

מתן וילנאי: מאמנים מעולים מברית המועצות יש לנו בלי גבול.

מתן וילנאי: אנחנו לא נעזרים בהם כמו שצריך, ואנחנו רוצים להרחיב את העניין הזה כשיטה כוללת בספורט הישראלי.

מתן וילנאי: ממשלתו של נתניהו הקצתה בכל שנה 10 מיליון ₪ להכנות האולימפיות, לדעתי – מהרזרבה.

מתן וילנאי: השנה קיבלנו 2 מיליון ₪, כך נדמה לי.

מתן וילנאי: אנחנו מבקשים להיכנס להכנות אולימפיות סגורות בצורה מסודרת, כי שוב – זה לא רק מכין את הצוות שנוסע לשם, זה משליך על כל עולם הספורט הישראלי, במעגלים הולכים ומתרחבים.

מתן וילנאי: אלה עיקרי הדברים.

ויצמן שירי: אני מבקש שהוועדה תרשום לפניה את כ העניין הזה של הקולנוע, כל הסיפור הזה לגבי התקציב, ושיעבירו לנו נייר עד ליום שני.

ויצמן שירי: לצערי, ההתאחדות לכדורגל היא גוף מושחת.

ויצמן שירי: בשנים האחרונות, בגלל כל מיני תרגילים של היושב ראש מול ערוצי התקשורת הגדילה במיליוני דולרים בשנה את ההכנסה להתאחדות.

ויצמן שירי: צודק חבר הכנסת וילן שהם אכן עמותה, עם כל המשתמע, אך העמותה הזו קיבלה רשיון לגבות בין 7 ל- 10 מיליון דולר בשנה על זכות השידור של משחקי הכדורגל.

ויצמן שירי: גם כאשר נתנו לנו לאשר את העמותה של שמעון פרס, גם כשהיינו בממשלה וראינו את המשכורות שמשכו שם, אמרנו שאין שום סיבה בעולם שאנשים יעבדו בגוף כזה, עם משכורות כל כך גבוהות.

ויצמן שירי: ברגע שהם מכרו את זכויות השידור של קבוצות הכדורגל, היה ניתן לצפות שהחלק הארי של ההכנסה יגיע לספורט.

ויצמן שירי: הם לא מעבירים את הכספים, והתקציב שלהם הוא עשרות מיליונים.

ויצמן שירי: לא יכול להיות מצב שעל כל דבר במדינת ישראל יש ביקורת, ושם יכולים לקבל החלטות כפי שמקבלים.

ויצמן שירי: חוק חובת מכרזים לא חל שם, הם יכולים לסכם על זכויות שידור כפי שנראה להם, ופה מדובר על הפסד, אולי, של מיליונים, או על פריבילגיה של מיליונים, עם כל המשתמע.

ויצמן שירי: לכן אני אומר שבעניין הזה יכול להיות שאפילו צריך להגיש הצעת חוק.

ויצמן שירי: מה שהתאים לפני 20 שנה לא מתאים היום.

ויצמן שירי: זה סוג של כספים ייחודיים.

יעקב ליצמן: היות והקמנו היום את ועדת המשנה, נעביר את זה לדיון בוועדה הזו.

יעקב ליצמן: אני בעד ליבון הבעיה.

מוסי רז: אני רוצה לשאול שתי שאלות: האחת, התפרסם השבוע על הוראה שקיימת בהתאחדות לכדורגל שמי שלא שירת בצבא לא יוכל לשחק בנבחרת ישראל.

מוסי רז: מה דעתך על זה, והאם אתה חושב שזה ראוי?

ויצמן שירי: יש מקרים יוצאים מן הכלל, של בני מיעוטים, למשל.

מוסי רז: יש מקרים מכל הסוגים של כאלה שלא משרתים בצה"ל, בגלל נסיבות מסוימות.

מוסי רז: זה קיים אצל רבים משחקני הכדורגל.

מוסי רז: דבר שני – אם היו לך עוד 53 מיליון ₪ בתקציב, מה היית עושה בהם?

מתן וילנאי: בספורט, או בכלל במשרד?

מוסי רז: בכלל בתקציב המשרד.

מתן וילנאי: הגדרתי בדיוק.

מתן וילנאי: אנחנו נשקיע את זה בעיקר בתרבות, בתחומים שציינתי: תרבות בפריפריה, קידום אומנים, סיוע למוסדות במשבר, ספריות.

מתן וילנאי: בספורט אנחנו רוצים להשקיע יותר בהכנות האולימפיות ובאגודות הספורט והאיגודים.

מתן וילנאי: ביקשנו גם להם תוספת כי הם נמצאים במצבים משבריים נוראיים.

מתן וילנאי: נוצר מצב שרק מי שיש לו כסף יכול ללכת לשם, ואני רוצה לסבסד את אלה שאין להם.

משה גפני: מה לגבי ההנחיה שמי שלא היה בצבא לא יכול להיות בנבחרת ישראל?

מתן וילנאי: אני לא מכיר הנחיה כזו.

אבשלום וילן: אני לא חושב שזה הפורום לדון בבעיות ההתאחדות לכדורגל.

אבשלום וילן: אנחנו כרגע דנים בתקציב משרד התרבות, המדע והספורט.

אבשלום וילן: אני חושב שהשר ציין בסוף דבריו את הבעיה המרכזית: מדינת ישראל, כמדינה, משקיעה פחות מידי בתרבות, מדע וספורט.

אבשלום וילן: מי שראה במדינות הגוש המזרחי לשעבר את ההשקעה בכל התחומים האלה, יכול רק להתקנא.

אבשלום וילן: אפשר לבקר הרבה מאד את המדינות האלה על משטרן, אך דבר אחד יפה היה בהן – ראית שם גם תרבות להמונים, גם ספורט להמונים, ואני לא מדבר רק על ייצור אלופים.

אבשלום וילן: היו שם מוזיקה והצגות במחירים עממיים, ותשתית רחבה בכל ענפי הספורט.

אבשלום וילן: אני מודה שאני מתקנא גם במדינות המערב.

אבשלום וילן: ראיתי את התשתית בארצות הברית, למשל, גם בחינוך.

אבשלום וילן: בכל בית ספר תיכון מסודר יש מגרש אתלטיקה, מתקנים, חינוך לספורט – מערכת שלמה שאנחנו, לצערי הרב, לוקים בה.

אבשלום וילן: בוועדה שאני עומד בראשה, למניעת אלימות בספורט, קיבלנו את הסקירות.

אבשלום וילן: יש פה פיגור נורא, פיגור תקציבי של מאות מיליוני שקלים בתחום המתקנים.

אבשלום וילן: יש פה פיגור נורא בתחום המתקנים הספורטיביים במגזר הערבי.

אבשלום וילן: בכל עיירת פיתוח יש פיגור, אך יש מתנ"ס, יש אצטדיון כדורגל מסודר, ומתקנים.

אבשלום וילן: בואו למגזר הערבי ותיראו את הפער הנורא.

אבשלום וילן: תראו באיזה מתקנים משחקים אפילו יישובים שיש להם קבוצות בצמרת הליגות.

ויצמן שירי: תקציב המתנ"סים הוקטן ב- 25 מיליון שקלים.

ויצמן שירי: יש לנו שר אוצר.

אבשלום וילן: הדבר הראשון שהוועדה צריכה לעשות פה הוא לגבות את השר.

אבשלום וילן: הוא עובד באמת בתקציבים קטנים מידי.

אבשלום וילן: אני, בוועדה, עובד בשיתוף פעולה מלא עם השר.

אבשלום וילן: בשנה האחרונה מנסים לעזור, ואני רואה שעוד מעט נגמרת שנה, ותקציב מועצת ההימורים לא מאושר.

אבשלום וילן: קחו, למשל, את נושא ההימורים הבלתי חוקיים.

אבשלום וילן: יושבים פה סכומי עתק שיכולים להכניס אותם לבניית מתקנים, ליצירת תשתית, כמו שעשו במערב אירופה.

אבשלום וילן: יש פה הרבה מאד דברים שצריך ללמוד.

אבשלום וילן: היושב ראש שאל אותי אתמול על צ'לסי.

אבשלום וילן: היה צריך לראות את האצטדיון שם.

אבשלום וילן: להזכירכם, באנגליה, עד לפני 10 שנים, היו אצטדיונים שברובם היו מקומות עמידה, והם היו בפיגור נורא.

אבשלום וילן: בעזרת מנופים לאומיים הם הצליחו לשפר את כל התשתית, ויצרו דבר חדש לגמרי, ומודרני.

אבשלום וילן: מה שטוב ללונדון טוב גם לבאר שבע.

אבשלום וילן: לא מדובר פה על סכומי עתק, וכאשר בודקים, מסתבר שהכסף קיים בתוך המערכת, רק שהוא מסתובב בהימורים על תוצאות כדורגל, בלתי חוקיים, בכל מיני מקורות שאם נצליח להשתלט עליהם, זה יהיה לטובה.

אבשלום וילן: בעניין חלוקת תפקידים – לצערי, מקובל במקומותינו שאם אתה לא חבר מרכז ליכוד ואתה לא דירקטור, אין לך מה לחפש בחיים הציבוריים.

אבשלום וילן: לצערי, שרי הממשלה חושבים שהעסק יכול להתנהל כחנות מכולת.

אבשלום וילן: תפקידו של הפרלמנט, במקרה זה ועדת הכספים – לקרוא אותם לסדר.

אבשלום וילן: אותי לא מעניין מהיכן הדירקטור.

אבשלום וילן: אני יודע שיום טוב סמיה היה מועמד ראוי ולקח חצי שנה לאשר אותו, וזאת שערורייה.

אבשלום וילן: אני עומד בראש ועדה ומגיע לגליל.

אבשלום וילן: גם חבר הכנסת נודלמן היה בסיורים וראה מה זה, ראה את הפיגור.

אבשלום וילן: פה יושב כסף ענק ובגלל מאבק בין דירקטורים לא משחררים אותו לדרך.

ויצמן שירי: שיחררו כסף, אבל מה שקרה הוא ששיחררו אותו בדיוק על מה ששיחררו בשנת 2000.

ויצמן שירי: לא נתנו שום דבר חדש.

אבשלום וילן: אני אומר שתרבות הניהול של חנות המכולת צריכה לעבור מן העולם.

אבשלום וילן: אין לי ספק שנערי האוצר לא אשמים.

אבשלום וילן: יהיו קיצוצים.

אבשלום וילן: אבל יש פה בעיה.

אבשלום וילן: ברור לגמרי שתקציבי התרבות, המדע והספורט יהיו הראשונים להיפגע.

אבשלום וילן: הכי קל לפגוע בהם.

אבשלום וילן: יש לעליה מחבר העמים יתרון יחסי אדיר בכמה תחומים: בתחומי המדע, התרבות והספורט.

אבשלום וילן: תראו מי הולך לאולימפיאדה, תראו מי הספורטאים המצטיינים בישראל, תראו מי הנגנים והאומנים, ומי המדענים.

אבשלום וילן: לצערי, פה אנחנו עושים פשע לאומי שאין כמותו: במקום לקדם את זה, והשר הביא דוגמאות, במקום לקחת את התשתית האנושית האדירה הזו, שקיבלנו אותה באפס מחיר, במחיר של סל קליטה, אנחנו לא מנצלים אותה בכלל.

אבשלום וילן: בהתאחדות לכדורגל צריך לטפל, אך צריך לזכור דבר אחד: הגוף הזה הוא גוף וולונטרי, ואי אפשר להכתיב לו.

ויצמן שירי: מה זה וולונטרי?

ויצמן שירי: מה שאתה אומר זה לתת להם רשיון לשדוד לאור היום.

אבשלום וילן: אתה, כפוליטיקאי, אסור לך לנהל קבוצת כדורגל, ואסור לך לנהל איגוד של קבוצת כדורגל.

ויצמן שירי: יש לי חדשות בשבילך: כל אלה שיושבים שם הם כולם פוליטיקאים בדיוק כמוך.

משה גפני: אני סבור שכל אזרח במדינת ישראל צריך לקבל את שירותי התרבות כפי שאכן צריך להיות, ואני תומך בעניין.

משה גפני: אני רוצה לתת תעודת כבוד לחברי הכנסת החרדים בוועדה.

משה גפני: כאשר יש נושא של תרבות, או דיון שקשור לציבור החרדי, יש צעקות מהצד השני.

משה גפני: פה, חברי הכנסת החרדים והם פועלים לגופו של עניין.

משה גפני: מגיעה להם תעודת כבוד.

משה גפני: זו באמת תהיה בסופו של דבר החלטה פוליטית.

משה גפני: יכול להיות שנעשה את החשבון, אך אנחנו מדברים עכשיו כחברי ועדה, לגופו של עניין.

משה גפני: אני מבקש, אדוני השר, שאת התרבות שנוגעת לעניין התרבות התורנית והחרדית, תקבלו למשרד התרבות.

משה גפני: זה יהיה לטובת התרבות החרדית.

משה גפני: מעבר לעניין שאני סומך עליך ועל המשרד – ואני מכיר אותו – אנחנו נמצאים בסוף שנת התקציב, עם תקציב שהוא בסביבות ה- 60 מיליון שקל, ועדיין לא מקבלים כסף, נכון לרגע זה.

משה גפני: התרשמתי שזו גם עמדת השר וגם עמדת היושב ראש.

משה גפני: יכול להיות שצריך לקיים את הדיון הזה באופן אחר.

משה גפני: את התרבות צריך להעביר למשרד התרבות.

יעקב ליצמן: אנחנו ביקשנו את ההעברה הזו לפני ההסכם הקואליציוני.

משה גפני: ש"ס לא הסכימה, אבל לפי דעתי הם היו מסכימים.

משה גפני: המציאות הזו שכאן, במשרד, באופן שקט ונורמלי מחלקים תמיכות של קרוב לחצי מיליארד שקל, בלי שום בעיה, עומדים בכל הקריטריונים של דה הרטוך, זה דבר שאני מציין אותו בשבח.

משה גפני: פה, על עשירית מהתקציב הזה יושבים, מדסקסים, ועדיין לא הוציאו כסף.

משה גפני: אני מבקש שהתרבות, כל תרבות, תטופל באותה דרך, באותו משרד.

משה גפני: אני מסתייג מהעניין כי ייתכן שהנהלות המפלגות יתנגדו, בגלל סיבה פוליטית, אבל לגופו של עניין – אני מבקש שזה מה שיהיה.

משה גפני: אני חייב לומר שאני בעד תרבות, בעד חופש הביטוי, אבל יש דברים שלדעתי לא צריך לסבסד אותם, כמו, למשל, מה שהועלה לדיון אתמול במליאת הכנסת – ההצגה של מתי גולן בשם "אטום".

משה גפני: מותר לאדם לומר שהציבור החרדי, שמואשם שאינו משרת בצבא, משתמש גם בנשק גרעיני.

משה גפני: היות ולמדתי הרבה שנים אני גם יודע את עמדתה של היהדות בעניין הזה.

משה גפני: מדובר על בורות.

משה גפני: אנחנו נעשה מלחמת גוג ומגוג כדי שיבוא המשיח?

משה גפני: הרי אסור לנו, על פי ההלכה, לקרב את הקץ.

משה גפני: אנחנו בכלל מתפללים שיבוא המשיח ושלא נהיה בתקופה הזו של מלחמת גוג ומגוג.

משה גפני: יש פה מושג של בורות.

משה גפני: גם בתרבות צריך להבין.

משה גפני: אתה רוצה לתקוף את הציבור החרדי ולקיים על כך דיון?

משה גפני: – ניחא, מותר לעשות את זה, אבל יש גבול למה שהמדינה צריכה לסבסד על מנת להנחיל לציבור ולנוער הישראלי דברים שהם משוללים כל היגיון בסיסי ותשתיתי.

משה גפני: אני לא מדבר על כך שהמשמעות של העניין היא שהציבור החרדי מזוהה יותר מכל ציבור אחר, יותר מהציבור הערבי.

משה גפני: המשמעות היא שאני, כחרדי, מתכוון לעשות פה בעוד 20 שנה מלחמה גרעינית, לשים ראש ממשלה בקונספירציה, לרצוח אותו ואת אשתו על מנת שתהיה מלחמת גוג ומגוג כדי להביא את המשיח.

משה גפני: מה יגידו בני נוער על כך?

משה גפני: מותר לומר הכל.

משה גפני: יש חופש ביטוי, אבל אדוני השר, האם צריך לסבסד דבר כזה מכספי משלם המסים?

מתן וילנאי: התנצלתי מראש שעלי לעזוב, אומר רק שהתשובה שנתן אתמול השר עוזי לנדאו לנושא שהעלית היתה התשובה שלי.

מתן וילנאי: אתה צודק בדברים שאתה מציג.

מתן וילנאי: יש פה בעיה של חופש ההבעה, שהוא נושא מורכב.

מתן וילנאי: אותו מקרה היה לנו עם הנגינה של ואגנר ואנחנו נקלעים לפינה הזו מפעם לפעם.

מתן וילנאי: אני נגד זה ששר יחתוך ויחליט בדברים האלה.

מתן וילנאי: גם אתה, לדעתי, נגד זה.

מתן וילנאי: צריך למצוא את הפתרון המתאים.

מתן וילנאי: לגבי התרבות החרדית – אני בהחלט מקבל.

מתן וילנאי: אני אפילו לא יודע איפה זה נמצא היום.

משה גפני: זה במשרד החינוך.

משה גפני: זה בעצם לא שם, זה במשרד המשפטים.

מתן וילנאי: אין לי שום בעיה שתהיה עבודה סדורה להעביר את זה אלינו.

מתן וילנאי: יש עוד גופים נוספים שנמצאים בחינוך וצריכים להיות אצלנו.

מתן וילנאי: בעניין הזה אין לי שום בעיה שזה יעבור אלינו.

מתן וילנאי: תודה רבה לכם, אני מתנצל שעלי ללכת, אך אנשיי נשארים כאן.

משה גפני: אני רוצה להוסיף משפט לגבי הנושא של הספורט.

משה גפני: אני לא מכיר את העניין לפרטיו, ושמעתי את הדברים בתקשורת.

משה גפני: אני מסכים עם מה שאמר כאן חבר הכנסת אבשלום וילן.

משה גפני: כאשר יש חקירת משטרה, כאשר יש חשדות על מוסדות אנחנו דנים רק בתקציב.

משה גפני: אנחנו דנים על חקירות משטרה.

משה גפני: יש רשויות שצריכות לטפל בזה.

משה גפני: כשמדברים על תקציב אני מבקש שידברו רק על תקציב.

משה גפני: כך אמר חבר הכנסת וילן, ואני מקבל את זה.

משה גפני: עם זאת, אי אפשר להתעלם מהעובדה הזו שצריך לבדוק את העניין.

משה גפני: מה שאמר חבר הכנסת ויצמן שירי הוא חמור מאד, ואני מקווה שהוא טועה.

משה גפני: על פי רוב הוא צודק, ואני מקווה שבמקרה הזה הוא טועה.

משה גפני: צריך לעקוב אחרי העניין.

משה גפני: תרשום לפניך, אדוני יושב ראש ועדת הכספים, שלא יבוא מישהו בדיון תקציבי ויאמר שיש חקירת משטרה על משהו, וזה ירחף בדיון.

יעקב ליצמן: הגיעו לאוזניי טענות, כביכול, שלא תקצבו את הישיבות כי יש איזו בעיה במשטרה.

יעקב ליצמן: שם מייד אומרים: אי אפשר, ואילו כאן – הכל בסדר.

יחיאל לסרי: אני רוצה להתייחס לנושא התרבות.

יחיאל לסרי: לפני כן אני מבקש שתירשם בפרוטוקול ההודעה שלי שאני משמש כיושב ראש הנהלת התזמורת האנדלוסית הישראלית, וייתכן שהדברים שאומר יסייעו לתרבות בכלל וגם לתזמורת.

יחיאל לסרי: תקציב התרבות במדינת ישראל נפגע, כמו שאר התחומים, מההקצאה לביטחון.

יחיאל לסרי: אני מניח שברגע שההוצאה לביטחון תרד אז גם התקציב כאן יעלה.

יחיאל לסרי: בינתיים, הבקשה שלכם לתוספת של 50 מיליון שקל היא באמת דבר של מה בכך.

יחיאל לסרי: אני מציע שזה יילקח מהביטחון.

יחיאל לסרי: 50 מיליון שקל פחות מהביטחון יכולים לפתור את כל הבעיות של התרבות.

יחיאל לסרי: זה לא יזיז כהוא זה לנושא הביטחון.

יחיאל לסרי: אני רוצה להתייחס למשהו ספציפי בחלוקת התקציבים.

יחיאל לסרי: אם בוחנים את החלוקה בין המוסדות השונים, אז רואים דבר שהוא מאד בולט, ודנו בו בוועדת החינוך והתרבות.

יחיאל לסרי: מוסדות לתרבות ישראלית שיונקת מהמערב מקבלים 94 אחוז בערך מסך תקציב התרבות.

יחיאל לסרי: שאר ה- 6 אחוז מיועדים למוסדות תרבות ישראלית שיונקת מן המזרח.

יחיאל לסרי: אין לנו מוסדות כאלה, אולי רק 4 או 5, שגם הם כורעים תחת הנטל, לא מתפתחים ולא מתקדמים.

יחיאל לסרי: גם לא נוספים מוסדות תרבות חדשים.

יחיאל לסרי: התזמורת האנדלוסית היא אחת מהם.

יחיאל לסרי: אנחנו הולכים לדון בגדול איך מתקנים את העיוות הזה, ומאפשרים גם לאנשים שרוצים ליהנות מתרבות ישראלית שיונקת מהמזרח, ולצרוך תרבות שקרובה אל ליבם, כמו שהמגזר הערבי מקבל ועוד מגזרים אחרים.

יחיאל לסרי: לכן אני מבקש להציע הצעת החלטה שנצביע עליה שמכאן ולעתיד, ש- 50 אחוז מכל תוספת תקציבית שתינתן לתרבות תיועד למוסדות שעוסקים בתרבות ישראלית שיונקת מן המזרח.

רחמים מלול: ראשית, הציבור הדתי והחרדי הוא בעד ספורט ובעד תרבות.

רחמים מלול: אין ספק.

רחמים מלול: האם אתם באמת סבורים שהפרופורציות בתקציבי התרבות של התרבות הכללית לעומת זו של התרבות החרדית אכן נכונות וצודקות?

רחמים מלול: 60 מיליון שקל לעומת חצי מיליארד שקל?

רחמים מלול: הרי אף אחד לא יחשוב שזה צודק והגיוני.

רחמים מלול: דבר שני – דיברתם על מחסור בתקציבי ספורט.

רחמים מלול: 82 מיליון שקלים, כמובן זה לא מספיק.

רחמים מלול: מועצת ההימורים מתקצבת את האגודות ב- 212 מיליון שקלים.

רחמים מלול: הרווחים שלהם, כך הבנתי מדברי השר קודם, הם כ-700 מיליון שקלים.

ויצמן שירי: לפני חלוקת ההכנסות.

רחמים מלול: בסדר, חלוקת הפרסים הם 350 מיליון שקל.

רחמים מלול: יכול מאד להיות שכאשר יידון תקציב מועצת ההימורים אנחנו פשוט נחליט ונאלץ אותם להקציב יותר מרווחיהם למען האגודות, כי מן התקציב הממשלתי אני לא רואה איך אפשר להתקיים.

ויצמן שירי: אתה יודע מה היתה החלוקה של הכספים בשלושת השנים האחרונות?

ויצמן שירי: אם תדע תוכל לדעת איך העסק הזה עובד.

רחמים מלול: אני מציע לחברים לבדוק את זה, לפני שיידון תקציב מועצת ההימורים.

רחמים מלול: הערה נוספת – אתם רוצים לעודד ספורט, לעודד נוער שיצטרף לאגודות הספורט, אפילו לאגודות הספורט התחרותי.

רחמים מלול: מדוע, אפוא, בערים השונות, נוער שרוצה להצטרף לאגודת ספורט כלשהי צריך לשלם על כך מכספו, או מכסף הוריו?

רחמים מלול: ידועים לי מקרים של נערים בני 15, 16 ו-17, שמשלמים בין 2000 ל- 3000 שקל לשנה על מנת להצטרף לאגודת ספורט, ולשחק כדורסל כל ערב.

רחמים מלול: הייתכן דבר כזה?

רחמים מלול: ככה מעודדים הצטרפות של בני נוער?

רחמים מלול: מי שלא משלם – מוציאים אותו מהקבוצה.

רחמים מלול: אני אישית, קיבלתי מכתבים עם תלונות כאלה.

רחמים מלול: אם רוצים לעודד נוער להתקרב לספורט, מדוע מאלצים אותם לשלם?

מוסי רז: אתה צודק, זה צריך להיות חינם, אבל אז המדינה צריכה לשלם.

ויצמן שירי: זה בדיוק הנושא, שאם היו לוקחים את הכספים של הנהלת ההתאחדות, והיו משקיעים אותם בקבוצות של כדורגל וכדורסל, הכל היה נראה אחרת.

רחמים מלול: מדוע אנחנו לא רואים בספר התקציב את רשימת המוסדות הנתמכים, והסכומים שהם מקבלים?

רחמים מלול: לא הייתי דן בתקציב בלי הרשימה הזו.

יעקב ליצמן: לא שמתי לב שאין רשימה.

רחמים מלול: אני באמת רוצה לראות כמה מקבלת התזמורת האנדלוסית.

ויצמן שירי: מי שמדפיס את הספרים האלה זה האוצר.

ויצמן שירי: אתה צריך לדרוש את זה מהמשרד.

יעקב ליצמן: אני מבקש בשם כולם להעביר לנו את רשימת המוסדות הנתמכים.

יעקב ליצמן: זה בדרך כלל מופיע ברשומות ובכל ספרי התקציב.

יעקב ליצמן: אנחנו רוצים לראות את הדברים.

אריה שומר: אנחנו נדאג שתקבלו את הפרטים.

יחיאל לסרי: אני מבקש דבר נוסף – שתגישו פירוט איך אתם רוצים לחלק את 50 מיליון השקלים הנוספים, כדי שנוכל להצביע.

יעקב ליצמן: המנכ"ל יענה על כך בסוף.

רחמים מלול: חבר הכנסת אבשלום וילן דיבר קודם על עליבותם של מתקני הספורט בארץ, ובמיוחד אלה של המגזר הערבי.

רחמים מלול: הייתי מצפה ממנו שידבר גם על המגזר הדתי והחרדי.

רחמים מלול: לגבי התזמורת האנדלוסית.

רחמים מלול: אני לא חבר הנהלת התזמורת האנדלוסית, ומותר לי להעיר לגביה.

רחמים מלול: לגבי חשיבותה של התזמורת הזו, לגבי הדברים המקוריים והשורשיים אליהם היא מקרבת המונים, בעיקר בקרב יהדות מרוקו – אין ערוך לדברים האלה.

רחמים מלול: על כן צריך לתמוך בהם.

רחמים מלול: אני יודע שהם במצב תקציבי קשה.

רחמים מלול: הם גובים דמי מנוי על מנת להכניס קהל לאולמות, ואין מספיק אנשים שרוכשים את המינויים הללו.

רחמים מלול: אנחנו יודעים מה מצבם של מרבית יהודי צפון אפריקה מבחינת הכנסות.

מיכאל נודלמן: אני סתם לא מבין את המדיניות של הממשלה לגבי הספורט והתרבות.

מיכאל נודלמן: אני לא מבין איך מדינה מתקדמת עם תקציב אדיר נותנת לספורט ולתרבות פרוטות.

מיכאל נודלמן: אני גרתי במדינה ואני יודע איזה מצב כלכלי יש בה עכשיו, אבל התרבות והספורט היו במימון מלא.

מיכאל נודלמן: תרבות וספורט לא יכולים להיות בהתנדבות.

מיכאל נודלמן: כל המדינות המתקדמות תומכות בפיתוח תרבות וספורט.

מיכאל נודלמן: אין לי טענות לשר ולמנכ"ל, אבל יש לי טענות על המדיניות.

מיכאל נודלמן: אין סדר עדיפות, אין שום דבר.

מוסי רז: מאיפה אתה מציע להוריד?

מיכאל נודלמן: ברוסיה הגדולה התקציב פר בן אדם הוא פחות מאצלנו, ושם מממנים תרבות וספורט.

מוסי רז: מאיפה אתה מציע להוריד?

מיכאל נודלמן: מכל המשרדים אפשר להוריד מעט.

מיכאל נודלמן: אבל אף אחד לא יכול לוותר.

מיכאל נודלמן: אחרי שהוקדם משרד מיוחד לתרבות, ספורט ומדע – יש התקדמות, בכסף קטן אמנם, אבל יש התקדמות.

מיכאל נודלמן: יש אנשים שאפשר לדבר אתם, והם מבינים על מה מדברים, גם בתרבות וגם בספורט.

מיכאל נודלמן: הם לא אשמים שהתקציבים הם כל כך קטנים.

מיכאל נודלמן: אם אנחנו מדברים על מדע אני מברך על הכיוונים בהם הולכים, כי הייתי יושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה תמיד אמרתי שלא מדובר רק בחלל אלא גם בפיתוח מדעי.

מיכאל נודלמן: זה לא רק ריגול, זה לא רק טלפון.

מיכאל נודלמן: זה גם מים וחקלאות.

מיכאל נודלמן: יש אצלנו כוח אדם אדיר שעובד בפרוטות.

מיכאל נודלמן: לא היה עד היום פיתוח כמו שצריך, ואני שמח לשמוע שעכשיו משרד המדע החליט לפעול בנושא הזה.

מיכאל נודלמן: בכל מה שקשור לספורט – על איזה ספורט אפשר לדבר כאשר אין אפילו מאמנים?

מיכאל נודלמן: אין תקנים ודרישות מהמאמנים, ומאמן מהווה 60 אחוז הצלחה בכל הספורט.

מיכאל נודלמן: רציתי לומר גם על נושא התרבות כמה מילים.

מיכאל נודלמן: תרבות גם צריכה עזרה.

מיכאל נודלמן: 50 מיליון אינם מספיקים.

מיכאל נודלמן: פנו אלי אתמול מלהקת "בת דור" ואמרו לי שהם על סף מוות.

מיכאל נודלמן: לא צריך לפרט דברים קטנים, אבל בעצם אין אצלנו דברים גדולים.

מיכאל נודלמן: אני זוכר שבזמן נתניהו, ריבלין, פינס ואני הפעלנו לחץ על נתניהו לגבי 10 מיליון שקל לטובת הכנות לאולימפיאדה.

מיכאל נודלמן: עכשיו אני שומע שיש רק 2 מיליון שקל.

מיכאל נודלמן: צריך להשקיע לא רק שנה לפני, אלא במשך הזמן עד האולימפיאדה.

מיכאל נודלמן: אני מבקש שוועדת הכספים תיקח את זה בחשבון, ושיתקיים דיון עם משרד האוצר בשאלה למה לא מקצים כסף.

מיכאל נודלמן: אחר כך נשאלות שאלות לגבי כישלונות.

מיכאל נודלמן: צריך כסף, צריך סדר ותוכנית כדי להגיע מוכנים לאולימפיאדה.

יעקב ליצמן: משום מה לא שמעתי מילה אחת בנוגע לשואה.

יעקב ליצמן: למשל – "יד ושם".

קריאה: יש על זה כרגע דיון בוועדת החינוך.

מוסי רז: כשדיברנו על תקציב החינוך, דיברנו על זה.

יעקב ליצמן: מה שאני רוצה לומר הוא שזה חלק מנושא התרבות.

יעקב ליצמן: אני לא רוצה להיכנס לשאלה אם יש תקציבים למוסד "יד ושם" , אבל בתקציב התרבות צריך לכלול גם את נושא השואה.

יעקב ליצמן: יש גם גנזך של קידוש השם בבני ברק, מלבד מוסד "יש ושם".

יעקב ליצמן: כשהתחילו הדיונים על הקמת הממשלה החדשה אני הייתי בעד העברת כל הנושא של תרבות חרדית למשרד המדע.

יעקב ליצמן: אין שום סיבה שיהיה הבדל בין תרבות חרדית לתרבות רגילה.

יעקב ליצמן: הייתי בעד צירוף תקציב לתרבות חרדית למשרד המדע.

יעקב ליצמן: עד לרגע הזה אני לא יודע מה הסיבה שזה לא עבר.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא רוצה להישמע פרובוקטיבי.

אברהם-בייגה שוחט: כאשר אומרים "תרבות חרדית" הכוונה היא לשיעורי תורה, וזה בסדר, אבל - -

יעקב ליצמן: לא, יש גם תרבות.

יעקב ליצמן: יש כל מיני דברים שהם מחוץ ללימודי התורה.

יעקב ליצמן: אולי אתה לא יודע, אבל יש גם דברים כאלה.

אברהם-בייגה שוחט: אבל מה הרוב?

אברהם-בייגה שוחט: הרוב זה שיעורי תורה.

אברהם-בייגה שוחט: זה לא שייך לתרבות.

יעקב ליצמן: זה כן שייך לתרבות.

משה גפני: יש לנו על זה ויכוח.

משה גפני: 10 מיליון שקל ל "קאמרי" זה בעיניו תרבות.

אברהם-בייגה שוחט: תכף נגיע לזה.

משה גפני: יש לנו ויכוח אידיאולוגי.

משה גפני: אנחנו מעבירים את התקציבים האלה, לפי מה שצריך.

משה גפני: אתה מדבר על שיעורי תורה?

משה גפני: אני לא מדבר על תמיכה בקולנוע הישראלי.

משה גפני: אני צריך לממן מכיסי את הנבלות הזו?

משה גפני: היה פה דיון על משרד החינוך.

משה גפני: מילה לא אמרנו, להפך.

משה גפני: מי שואל אתכם אם צריך שיעורי תורה או לא?

אברהם-בייגה שוחט: אני לא אומר שלא.

משה גפני: אז מה אתה מתערב בזה?

אברהם-בייגה שוחט: כי אני לא חושב שזה צריך להיות פה.

משה גפני: אני חושב שכן.

משה גפני: המשחק צריך להיות הוגן.

משה גפני: אם המדיניות היא שאנחנו נלחמים אחד בשני, אז אין בעיה, נתחיל להתווכח.

משה גפני: אם אנחנו אומרים שכל אחד יחיה את חייו, והדברים צריכים להיות באופן מסודר, עם קריטריונים אחידים והתייחסות שווה – התרבות החרדית צריכה להיות במשרד התרבות.

אברהם-בייגה שוחט: זה לא שייך אחד לשני.

משה גפני: ועוד איך זה שייך.

יעקב ליצמן: אני, בנושא של תרבות, יש לי סבלנות עד סוף השנה.

יעקב ליצמן: אין לי כבר מה לעכב.

יעקב ליצמן: אני מחכה לראות מה יהיה.

יעקב ליצמן: יש לנו עוד חודש ימים, ונראה לפי מצב תקציב התרבות החרדית – אם יעבור, כמה יעבור, ומה יהיה.

יעקב ליצמן: הבטיחו ולא משחררים.

ויצמן שירי: המצב הוא כזה – אנחנו עכשיו בסוף נובמבר.

ויצמן שירי: בעוד 30 יום, למעשה, נגמר תקציב המדינה.

ויצמן שירי: אתה טוען שאתה לא קיבלת 70 אחוז מתקציב התרבות החרדית.

יעקב ליצמן: אנחנו נחכה לסוף השנה, נראה מה יעבור וכמה יעבור, אם בכלל.

יעקב ליצמן: לפי זה נחליט כאן אם לתמוך או לא.

יעקב ליצמן: המצב הזה, כפי שהיה השנה, לא יכול להמשיך.

עופר חוגי: לפי דף העדכון של משרד האוצר, הביצוע בפועל של שנת 2001 זה 33.7 אחוז.

עופר חוגי: זה ניצול מאד נמוך.

עופר חוגי: הסיבה היא מאד פשוטה: השיטה היא לא נכונה.

עופר חוגי: אנחנו הולכים בשיטה של תמיכות, וכל שנה מפרסמים.

עופר חוגי: עד שהוועדות יושבות ועד שמתחיל לזרום כסף עוברת כמעט חצי שנה.

עופר חוגי: ממילא, כל המימון נופל על אותם ארגונים.

עופר חוגי: כל ארגון שמקבל תמיכה, כ-30 אחוז מתקציבו זה מימון שהוא צריך לקחת מהבנקים.

עופר חוגי: אני אומר שחבל על הכסף.

עופר חוגי: צריך לשנות את השיטה.

עופר חוגי: אני חושב שאפשר להחיל את הקריטריונים ב- 1 בינואר.

אריה שומר: זה שונה.

רוני ברקת: תזכור שהתקציב אושר רק שלושה חודשים לפני המועד שאתה מתסכל עליו.

עופר חוגי: הארגונים האלה, במקום שייתנו תפוקה יותר טובה, רוב הכסף הולך למשכורות, מנהלה ומימון.

עופר חוגי: התפוקה היא מאד נמוכה.

עופר חוגי: צריך לשנות את השיטה והגישה, ולראות מה עושים כדי לקבל מקסימום של תפוקות.

עופר חוגי: נקודה שניה – צריך להסתכל על האוכלוסיות שנמצאות בפריפריה, האוכלוסיות החלשות.

עופר חוגי: צריך להסתכל על האתיופים, על ההודים, הגרוזינים והבוכרים, העולים החדשים.

עופר חוגי: הם נמצאים בקטגוריה של אנשים שאינם יודעים לשאול.

עופר חוגי: המשרד צריך להיפתח אליהם, להגיע אליהם.

עופר חוגי: האוכלוסיות האלה שנמצאות בפריפריה – פשוט לא מגיעים אליהם.

עופר חוגי: הם לא יודעים למלא את הטפסים.

עופר חוגי: אני מכיר הרבה מאד אתיופים.

עופר חוגי: הם לא יודעים מה זה מנהל.

עופר חוגי: בכל אופן, צריך לדעת לפתוח בפניהם את האפשרויות.

עופר חוגי: אני מבין שהיום התקציבים סגורים לטובת העמותות שנמצאות היום במשחק.

עופר חוגי: צריך לפתוח את המשחק הזה גם למגזרים אחרים, שלא נמצאים היום במשחק.

עופר חוגי: זה צריך להיות באותם כספים, כי אם נחכה לכסף חדש, הם לעולם לא יהיו בתוך המשחק הזה.

אריה שומר: צריך לבקש שוועדת הכספים תצטרף אלינו לסיורים ברחבי הארץ, ואז תראו איפה אנחנו נמצאים.

עופר חוגי: אני לא יודע מה יש היום, אני אומר לך מה שהיה לפני שנה וחצי.

עופר חוגי: אם היית מביא בפנינו היום דו"חות של הארגונים, והייתי רואה את הרשימות של הארגונים שקיבלו, אולי הייתי מבין את המציאות אחרת.

עופר חוגי: נקודה אחרונה בנושא הספורט.

עופר חוגי: צריך לעבוד יותר על תפוקות, ולפי התפוקות לשלם את הכספים.

עופר חוגי: החלוקה צריכה להיות אחרת, כי בסף הכל זו תמיכה, ואנחנו רוצים שבתמיכה הזו יהיו מקסימום אירועים ופעילות.

אברהם-בייגה שוחט: אני חולק על העניין שמציבים פה כל פעם על חלקכם באוכלוסייה ותקציב התרבות.

אברהם-בייגה שוחט: יש לכם 25 חברי כנסת, אבל האוכלוסייה החרדית במדינת ישראל - -

משה גפני: אני מדבר על פעולות התרבות.

משה גפני: זה לא הנתון העובדתי.

אברהם-בייגה שוחט: צעקת הקיפוח בעניין הזה, אין לה ידיים ורגליים, אין לה שחר בכלל.

אברהם-בייגה שוחט: לכן אני חושב שהצגת העניין היא באופן בסיסי לא נכונה.

אברהם-בייגה שוחט: אני מתנגד, לא בגלל עניין טקטי, אם הכסף יעבור מהר יותר אם הוא יהיה במשרד כזה או אחר.

אברהם-בייגה שוחט: התרבות החרדית איננה פעולת תרבות בעיקרה.

אברהם-בייגה שוחט: בעיקרה זו פעולה של לימוד תורה, וזה בסדר.

אברהם-בייגה שוחט: אין שום בעיה.

אברהם-בייגה שוחט: נותנים ממשרד הדתות ומשרד החינוך, נותנים למועצות הדתיות.

אברהם-בייגה שוחט: זה לא מתאים לפעולה של תרבות.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא מכיר את העניין של התזמורת האנדלוסית.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה לומר משהו ברמה העקרונית.

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו מדינה שחייבת לשמר פולקלור, כיוון שאנו מדינה שבאו אליה אנשים מכל העולם.

אברהם-בייגה שוחט: אם יש כלי תרבותי שיש לו גם קהל, ויש לו מינויים, הוא יכול להחזיק את עצמו, ואני מציע שמנכ"ל המשרד יתייחס למספרים.

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו מדינה מערבית, שערכי היסוד שלה הם תרבות המערב.

אברהם-בייגה שוחט: כך זה גם במוזיקה, גם במוזיאונים, גם בתיאטרון.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה להיות זהיר בדבריי.

אברהם-בייגה שוחט: פולקלור צריך לשמר, אבל אם מערכת התיאטראות שלנו לא תישען על המערכת האוניברסאלית שקיימת בעולם המערבי המפותח, אנחנו נהיה מדינה אחרת.

אברהם-בייגה שוחט: אפשר לשחק משחקים, להתנגד או לתמוך, אבל זו האמת.

אברהם-בייגה שוחט: הא ראיה, שהתיאטראות שיש להם 80 מיליון שקל, בנויות על רפרטואר מסוים.

אברהם-בייגה שוחט: בחלקו של הרפרטואר זה גם חומר מקורי שנוגע בחומר אחר.

אברהם-בייגה שוחט: זה סוג מסוים של תרבות שהוא מוגדר.

אברהם-בייגה שוחט: אני אומר את זה כי אני מרגיש ברוחות שאומרות שההקצאות צריכות להיות לפי אחוז הייצוג במדינה.

אברהם-בייגה שוחט: לכן אני אומר שצריך לספק את הצרכים, צריך לתת תשובה הולמת, אם יש כלים תרבותיים שיוצרים ביקושים בעלי אופי מסוים, שמעוגנים במסורת, או בחיי קהילה.

אברהם-בייגה שוחט: בעיקרון, אנחנו מדינה שבנויה על ערכים מסוימים.

אברהם-בייגה שוחט: נכון שזו מדינה שקולטת עליה, אבל בסיכומו של דבר, זה הבסיס שעליו אנחנו חיים.

אברהם-בייגה שוחט: זה לא אומר שצריך לפסול אומנות אחרת, אבל אנחנו יודעים בדיוק מה קורה.

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו יודעים בדיוק מה מוצג במוזיאון ישראל, וזה לא בגלל החלטה מסוימת.

אברהם-בייגה שוחט: צריך לעשות את המקסימום שמקסימום הגופים יגיעו לביטוי, ואם אפשר – לעזור לפולקלור, אבל צריך לראות את הדברים באופן הנכון.

אברהם-בייגה שוחט: בסך הכל המרכזי של החיים התרבותיים שלנו, צריך לדעת איפה אנחנו נמצאים.

אברהם-בייגה שוחט: אפשר להגיד – אל תגיד את זה, כי זה מרגיש מישהו.

אברהם-בייגה שוחט: אני בכל זאת אומר את זה.

עופר חוגי: המערביים בארץ הם רק 20 אחוז.

אברהם-בייגה שוחט: אז אפשר להחליט שאין תזמרת פילהרמונית, ותהיה תזמורת אחרת.

משה גפני: מתוך 14 מיליון ללהקות גדולות, 4.2 מיליון לברית התנועה הקיבוצית – זה חלקם באוכלוסייה?

יחיאל לסרי: הנושא שחבר הכנסת אברהם שוחט מעלה הוא נושא כבד משקל שנמצא כרגע בוויכוח ודיון ציבורי, על הזהות התרבותית של מדינת ישראל, כמדינה רב תרבותית.

יחיאל לסרי: בסך הכל הכוונה היא להתקדם בכיוון של יצירת מגוון תרבותי רחב, שהזהות התרבותית הישראלית תינק גם מהמזרח.

יחיאל לסרי: המרכז צריך להיות מערבי, אנחנו אכן מדינה מערבית בכל הערכים האוניברסליים והתרבותיים, אבל התרבות צריכה גם איזה שהוא גוון מזרחי בגלל הרב תרבותיות.

אברהם-בייגה שוחט: אני מסכים עם כל מילה שאמרת.

משה גפני: אני חושב שהדברים ראויים שנקיים עליהם דיון.

משה גפני: יש ויכוח תרבותי, אמיתי.

משה גפני: זה לא נושא לטיוח.

אריה שומר: אני מודה לכם כבר על הדיון שנערך פה, כי עצם העובדה שבוועדת כספים העלו כאלה נושאים בתחום המדע, התרבות והספורט, זה דבר חשוב מאד.

אריה שומר: אני יכול לסכם את המשפט שלי בדבר אחד: אם האוצר העכשווי, ימלא את מה ששר האוצר קבע – 50 מיליון שקל לתרבות ועוד 15 מיליון שקל לספורט – בזה גמרנו.

אריה שומר: מאחר והם לא ממלאים את ה- 50 מיליון שקל ואת ה- 15 מיליון, לכן צריך לדון בזה.

אריה שומר: אנחנו רוצים שיבצעו הוראות במדינת ישראל.

אריה שומר: זו לא בעיה של נציג האוצר, אני יודע.

אריה שומר: אם הנושא הזה ייאמר, אם ימלאו את ההוראה להכניס 10 מיליון שקל להכנות אולימפיות – וצודק חבר הכנסת נודלמן בכך שזה דחוף, ושהיתה הסכמה לתת 10 מיליון – אז כבר המצב יהיה טוב יותר.

אריה שומר: אנחנו נכנסים לקריטריונים חדשים.

אריה שומר: אנחנו מקיימים בשבוע הבא גם דיונים ציבוריים בעניין הזה.

אריה שומר: אני ומנהלי המשרד הסתובבנו בנגב, בבאר שבע, בתל אביב בעניין הזה.

עופר חוגי: תקצו כספים למגזרים?

אריה שומר: יכוונו לכל המגזרים הנוספים שאנחנו מדברים עליהם.

אריה שומר: גם במגזר הערבי ישנן בעיות, ואם היו ממלאים את ההחלטה של לתת 7.5 מיליון שקל שהיו צריכים לתת לערבים בחודשים האלה, ולא לקצץ אותם, אז היו ממלאים את מה שאמר שר האוצר הקודם.

אריה שומר: קיצצו את זה עכשיו באוצר.

אריה שומר: אני לא רוצה להתייחס לזה, אני אומר דבר פשוט מאד: יש קריטריונים חדשים ואנחנו מקיימים עליהם דיונים ציבוריים, כולל על תיאטראות, תזמורות, להקות, וכולל כניסה למהות.

אריה שומר: זה לא פשוט.

אריה שומר: המדיניות של השר שלנו היא לא כל כך להיות מעורבים אבל כמו שהיינו מעורבים בנושא של נגינת ואגנר בירושלים, ואמרנו את דעתנו שלא צריכים להשמיע את נגינתו, ולקיים דיון באוניברסיטה על כך, כך גם בנושא של תיאטרון "הקאמרי".

אריה שומר: אנחנו לא רוצים להתייחס לרפרטואר של כל תיאטרון, אבל אנחנו כן רוצים להיכנס, ויש לנו היתר לכך, לשאלות של משכורות של מנהלי תזמורת, ולנושאים אדמיניסטרטיביים.

אריה שומר: פה אני גם עונה לעניין של להקת "בת דור".

אריה שומר: זו להקה שעוד בדצמבר גמרה את המימון התקציבי שלה ב- 3 וחצי מיליון דולר.

אריה שומר: לכן הלהקה נמצאת בסגירה.

אריה שומר: אנחנו הודענו אתמול ושלשום שלא נסגור, אבל ראש עירית תל אביב אינו מוכן לתמוך בה יותר.

אריה שומר: ממשלת ישראל לא יכולה לתמוך במינוס של מספר מיליונים של גירעון.

אריה שומר: איך נממן את זה?

אריה שומר: נצמצם את הוצאות המנהלים, נמצא להם אכסניה אחרת.

אריה שומר: מצאנו מוסד אחר בתל אביב, כמו "הקאמרי", שמוכן לקחת תחת חסותו את הלהקה ואת בית הספר למחול שם.

אריה שומר: זה לא פשוט.

אריה שומר: אני לא רוצה לדבר כרגע על הנושא של תרבות תורנית במדינת ישראל.

אריה שומר: אני חושב שזה נושא ארגוני ממדרגה ראשונה.

אריה שומר: אם וכאשר האוצר יקבל את הרפרנטורה עלינו, שגם הנושא המדעי לא יפוזר, והכוונה היא לא לחלוקת הכסף, למחקר או לתעשייה, ונהיה מעורבים בעניין הזה, אנחנו מסכימים.

אריה שומר: כך גם בתרבות תורנית.

אריה שומר: אני חושב שבתרבות תורנית, כמו גם בנושא השואה – לא יכול להיות שנושא כמו "יד ושם" יישאר במשרד החינוך, שהמתנ"סים יהיו במשרד החינוך, שסל התרבות יהיה במשרד החינוך ו "אמנות לעם" תהיה אצלנו.

אריה שומר: צריך להיות סדר ארגוני.

אריה שומר: יש משרד של תרבות, מדע וספורט , ורצו לחלק אותו לפני שמונה חודשים לשלושה משרדים שונים.

אריה שומר: אם יעשו את זה בעוד שנתיים שוב, יהרסו גם הלאה את שלושת התחומים הללו, לכן יש חשיבות לאיחוד.

אריה שומר: אנחנו חושבים שבנושא השואה אנחנו רוצים להיות מעורבים, גם בתקציבים.

אריה שומר: אם נהיה מעורבים מול משרד האוצר, שיכירו בכך, ושהמתנ"סים והמוסדות הנוספים יעברו למשרד שלנו – אני חושב שזה יהיה ראוי יותר.

אריה שומר: זה לא בשביל להראות שאנחנו שולטים בכל, אלא זה כדי לרכז יותר מאמצים.

אריה שומר: גם בספורט – אני לא חולק על חברי כנסת כאשר הם מתריעים על שחיתות.

אריה שומר: ישנן שמועות, והן לא נבחנו.

אריה שומר: אם יוחלט היום לעשות חקירה משטרתית על אלף שופטי כדורגל, שמתוכם 14 הם שופטים לאומיים, מתוכם 5 בינלאומיים – זו מכת מוות לכדורגל הישראלי.

אריה שומר: אותו כתב בגלי צה"ל שטען את מה שטען, צריך לתת את השמות לניצב מזרחי.

אריה שומר: מאחר והוא לא אמר דבר לגבי שמות ספציפיים הוא הכפיש את כולם, הביא את כל הנושא של הכדורגל לדיראון.

אריה שומר: אינני מתכוון לנושא הכספי.

אריה שומר: גם אותו, לפי החלטת מבקר המדינה, אנחנו לוקחים על עצמנו: בדיקת קריטריונים חדשים, כניסה למגזרים נוספים – כמו המגזר הבדואי, למשל.

משה גפני: לפי איזה קריטריונים אתם עובדים היום?

אריה שומר: אנחנו עובדים היום על קריטריונים שישנם במשרד, קריטריונים שהיו במשרד החינוך נמצאים אצלנו, וכרגע הם נמצאים בינינו לבין משרד המשפטים.

אריה שומר: אל תדאג, אנחנו הולכים גם לטפל בדה-הרטוך.

אריה שומר: תאמין לי.

אריה שומר: אנחנו, והיועץ המשפטי.

אריה שומר: לגבי התזמורת האנדלוסית.

אריה שומר: זו התזמורת שאנחנו תומכים בה, היא החמישית בשיעורי התמיכה.

אריה שומר: היא מקבלת 2,3 מיליון.

ויצמן שירי: מי הראשונה?

אריה שומר: התזמורת הפילהרמונית – 10 מיליון ₪.

אריה שומר: הדיון על קריטריונים יהיה דיון ציבורי, כאשר אנחנו נטפל בנושא הזה של התזמורות.

אריה שומר: לחבר הכנסת מלול – בנושא החרדים, לגבי תרבות, ספורט ומדע.

אריה שומר: אנחנו קיימנו מספר פגישות, והבאתי את זה לידיעתם של מספר חברי כנסת ואנחנו רואים את ירושלים, קרית יערים, בני ברק, אשדוד ואשקלון – שם גרים חרדים, כמקומות שאנו צריכים ללכת לשם ולעזור, כדי שהם יקבלו כמו כל אזרח במדינת ישראל.

אריה שומר: המתקנים במדינת ישראל, בבאר שבע, שלומי, מושב אביבים, קרית גת, אופקים, נתיבות, עזתה, תאשור וחבל לכיש – נמצאים במקום הכי גרוע שיכול להיות.

אריה שומר: מתקני הספורט שם הם מהגרועים ביותר.

אריה שומר: יש לנו כוונה להיכנס לעניין ולשפר.

אריה שומר: תנו לנו הזדמנות.

אריה שומר: זו לא רק בעיה של כסף.

אריה שומר: האוצר צריך לבצע את הסיכומים שמתקבלים.

אריה שומר: לגבי תשלום לאגודות קשור למכלול שלם של הקצבת כסף לנושא של האגודים.

אריה שומר: אנחנו בודקים את זה.

אריה שומר: זה עלה מספר פעמים אלינו במכתבים אישיים – גם לשר.

אריה שומר: אנחנו ניתן על כך תשובה ברורה לגבי מה אנו עומדים לעשות.

עופר חוגי: מה לגבי הביצוע בפועל של התקציב?

רוני ברקת: הביצוע שלנו בסוף השנה יהיה קרוב מאד ל- 100 אחוז.

יעקב ליצמן: אני רוצה לסכם כמה נקודות.

יעקב ליצמן: המנכ"ל מתחייב להעביר לחברי הוועדה את רשימת המוסדות הנתמכים.

רחמים מלול: אין להם רשימת נתמכים.

רחמים מלול: הרשימה הקיימת היא של שנת 2000.

יעקב ליצמן: אני מבקש שימציאו לחברי ועדת הכספים מה שניתן להמציא, נכון להיום, לגבי כל הגופים הנתמכים.

יעקב ליצמן: כמו כן הקמנו היום ועדת משנה לספורט בראשותו של חבר הכנסת אבשלום וילן.

יעקב ליצמן: החברים בה יהיו חברי הכנסת ויצמן שירי, ישראל כץ, מיכאל נודלמן ואמנון כהן.

יעקב ליצמן: הם ידונו על כל הבעיות שהועלו היום.

יעקב ליצמן: הוועדה גם רשמה לפניה את מה שביקש חבר הכנסת יחיאל לסרי בעניין התזמורת האנדלוסית.

יעקב ליצמן: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.