ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 307, 2001-10-15 10:00

יעקב ליצמן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

יעקב ליצמן: אני מקדם בברכה את שר המדע, התרבות והספורט.

יעקב ליצמן: אני ביקשתי לקיים דיון על משרד המדע, התרבות והספורט וזאת בהמשך למדיניות שאני מקיים לאחרונה שבה אנחנו מקיימים דיונים על משרדי ממשלה שונים שבדרך כלל לא דנים בהם במסגרת דיוני התקציב משום שאין זמן.

יעקב ליצמן: התור היום הגיע אל משרד המדע, התרבות והספורט.

יעקב ליצמן: הגיע הזמן שנשמע פירוט מכל משרדי הממשלה.

יעקב ליצמן: אודה ולא אבוש כי ידיעותיי בספורט הן דלות.

מתן וילנאי: העובדה כי היושב ראש אינו מתמצא בספורט, נשמעת לי רק יתרון.

יעקב ליצמן: אדוני השר, בבקשה.

מתן וילנאי: לפי הצפיפות סביב השולחן, אנחנו מבינים את החשיבות שמקנים לתחומים האלה.

יעקב ליצמן: הדיונים תמיד מתחילים במספר מועט של משתתפים.

יעקב ליצמן: היום הוא גם יומה הראשון של הכנסת לאחר פגרת הקיץ.

מתן וילנאי: אין לי שום בעיות בעניין.

מתן וילנאי: במדינת ישראל יש הרבה דברים מעוותים ואחד מהם הוא גם היחס אל שלושת התחומים האלה אשר קובעים את איכות החיים שלנו.

מתן וילנאי: התחומים האלה לא נמצאים בשום פרופורציות בדברים אחרים, למרות שברמת השלטון המקומי יש לכך התייחסות יותר רבה כי השלטון המקומי נמצא בחזית מול האזרחים שלו יום יום.

מתן וילנאי: אני רוצה לציין כעובדה כי המדע, התרבות והספורט חשוב לשלטון המקומי הרבה יותר מאשר לממשלה ולכנסת ואני מצר על כך.

מתן וילנאי: למעשה, בשנתיים האחרונות אנחנו בנינו משרד חדש והעבודה עדיין לא הסתיימה.

מתן וילנאי: בעבר, משרד המדע היה משרד קטן בהיקפו ותמיד היו דיונים האם יש צורך במשרד הזה, כן או לא.

מתן וילנאי: היה אגף, מחלקה או מינהל רשות הספורט ומינהל התרבות במשרד החינוך שנוהלו על ידי שני סמנכ"לים וכל אחד עסק בתחומו.

מתן וילנאי: השרים אף פעם לא הגיעו לעיסוק רציני בתחומים האלה בגלל כובד המשקל, ואני יכול להבין את זה.

מתן וילנאי: למעשה, הנושאים האלה היו נתונים למדיניות של הסמנכ"לים ולהחלטותיהם, ולפעמים הם פעלו יותר טוב ולפעמים פחות טוב.

מתן וילנאי: לא הייתה אף תוכנית סדורה בתחומים האלה.

מתן וילנאי: המשימה הראשונה שלנו הייתה לחבר את שלושת הגופים האלה ביחד, ולמעשה לחבר את שני הגופים במשרד המדע, ואנחנו נמצאים בשלהי סיכומה, אבל זה רחוק מלהניח את דעתי.

מתן וילנאי: תקציב המשרד בעיקרו הוא תקציב תמיכות, ובנושא הזה הוא מאוד דומה למשרד הדתות.

יעקב ליצמן: האם מדובר כאן על 60%?

מתן וילנאי: הרבה יותר.

מתן וילנאי: יש לנו 750 מיליון ואני סבור כי פחות 100-80 מיליון, הכל זה תמיכות.

מתן וילנאי: כל תקציב התרבות הוא תמיכות, למעט אולי כמה מיליונים בודדים שהולכים לבינוי, בעיקר לשיקום.

מתן וילנאי: אנחנו לא יודעים לבנות, אנחנו יודעים לתחזק ולשקם.

מתן וילנאי: תקציב הספורט הוא כ-80 מיליון והייתי אומר כי 40 מיליון הם תמיכות ו-40 מיליון הם עבור פעולות.

מתן וילנאי: תקציב המדע כולו הוא גם תמיכות.

מתן וילנאי: למעשה, מה-720 מיליון, אולי 70-60 מיליון הוא תקציב פעולות שרובו הוא בספורט, וכל היתר זה תמיכות.

מתן וילנאי: היועצת המשפטית שלנו עוסקת בנושא הקריטריונים בתמיכות.

מתן וילנאי: אנחנו עדיין לא הגענו לסיכום הנושא הזה.

מתן וילנאי: לא היו קריטריונים שיטתיים שמסדירים את נושא התמיכות בגופים שונים.

מתן וילנאי: חלק גדול נתנו לאשמור לי ואשמור לך.

מתן וילנאי: שנת 2002 תהיה השנה הראשונה שנעסוק לפי קריטריונים.

מתן וילנאי: עדיין לא בכל התחומים.

מתן וילנאי: מדובר במגוון רחב של תחומים וישנו קושי רב לגבש קריטריונים.

מתן וילנאי: העניין הזה נקבע כיעד ויחד עם זה ישר מופיעה המילה שקיפות.

מתן וילנאי: כלומר, כולם ידעו מה הולך למי ולמה.

מתן וילנאי: למעשה, אנחנו רוצים להגיע למצב הזה.

מתן וילנאי: שנת 2002 תהיה השנה שבה אנחנו נעשה את הצעדים הראשונים.

מתן וילנאי: אני מקווה שבשנים הקרובות זה יהפוך לשיטה כחלק מהעבודה של המשרד.

מתן וילנאי: בנושא התמיכות יש קושי רב במתן השירותים ללקוח.

מתן וילנאי: השנה הקרובה תהיה השנה הראשונה שאנחנו נהיה עם הפנים ללקוח.

מתן וילנאי: אני רוצה שגופים שמקבלים תמיכה, ומדובר בעיקרון בגופי ספורט ותרבות, תהיה להם תוכנית עבודה שתהיה מגובה בתקציב שלנו.

מתן וילנאי: רוב התוכנית זה רק התקציב שלנו.

מתן וילנאי: קחו למשל את הוועד האולימפי אשר מגלגל כמה וכמה מיליונים על כל שנה.

מתן וילנאי: זה לא שיש עוד כספים נוספים.

מתן וילנאי: תיאטרונים, גופי תרבות, זה בדרך כלל אנחנו והשלטון המקומי.

מתן וילנאי: למשל, תיאטרון "הקאמרי", כעשרה מיליון הם שלנו ועיריית תל-אביב וזה מה שיש.

מתן וילנאי: אין בארץ תרבות של תמיכות של מצמנטים.

מתן וילנאי: גופי התרבות של מדינת ישראל חיים מידה של הממשלה או דרך השלטון המקומי.

יוסף יצחק פריצקי: תאגיד שרוצה לתרום לא יכול לנכות את זה ממס.

יוסף יצחק פריצקי: תרומה מוכרת רק על ידי יחיד ולא על ידי תאגיד.

סמדר אלחנני: היא כן מוכרת על ידי תאגיד.

מתן וילנאי: אין עידוד ממשלתי בחוקי המס.

יוסף יצחק פריצקי: נכון.

מתן וילנאי: בארצות הברית זה מובנה בשיטה ולכן כאשר אתה בא ובודק את התקציב הממשלתי, הממשלה כאילו לא תומכת.

מתן וילנאי: היא תומכת, ועוד איך, דרך מתן אפשרויות לתאגידים ולגופים פרטיים לעשות את התמיכה.

מתן וילנאי: זו תרבות אחרת, זה עולם אחר.

מתן וילנאי: אנחנו כן צריכים להגיע ליותר מעורבות של הגורמים העסקיים והכלכליים, וגופים ציבוריים אחרים בתמיכה גם בתרבות וגם בספורט.

מתן וילנאי: כל גוף כזה נלחם כל הזמן על עוד מאה שקל ועוד מאתיים שקל ואין שום שיטה בעניין הזה, ואני רוצה כן להסדיר את הנושא הזה.

מתן וילנאי: אני מקווה שאנחנו נגיע בשנת 2002 לאיזשהי פריצת דרך בנושא הזה וזאת לאחר שנתיים של דשדוש.

מתן וילנאי: אני רוצה להתייחס עכשיו אל תחום המדע.

מתן וילנאי: היה דיון קבוע האם יש צורך במשרד הזה.

מתן וילנאי: המשרד נוסד בשנת 1982 מהרבה בחינות כתפירת חליפה בזמנו לחבר הכנסת יובל נאמן ששימש כשר המדע הראשון.

מתן וילנאי: גם בקדנציה השנייה הוא כיהן כשר המדע ואחראי על המחקר והפיתוח.

מתן וילנאי: אחד הנושאים שעולה לדיון באופן קבוע הוא יצירת גוף, מועצה לאומית למחקר ופיתוח שנקראת מו"ל מו"פ גם כתחליף למשרד המדע.

מתן וילנאי: אנחנו נכנסנו לפעולה יסודית מאוד בכל נושא המחקר והפיתוח.

מתן וילנאי: לפי טעמי, נושא המחקר והפיתוח לא מובן ברמה הנכונה ברמה הממשלתית.

מתן וילנאי: המחקר והאקדמי הוא במוסדות האקדמיים והוא מוסדר היטב דרך הות"ת ודרך חוק שנותן להם סטטוס.

מתן וילנאי: יש שם כסף רב מאוד שאתם בקיאים בו.

מתן וילנאי: הנושא הזה פחות או יותר סגור.

מתן וילנאי: בקצה השני שלו נמצא מה שנקרא בטעות המדען הראשי של משרד המסחר והתעשייה.

מתן וילנאי: הדבר הראשון שמאפיין אותו הוא שהוא לא מדען, הוא גם לא מתיימר להיות מדען.

מתן וילנאי: הוא איש מעולה, גם קודמתו שהייתה אישה מהשורה הראשונה, לא מדענית, למרות שמשום מה הם נקראים אצלנו מדענים.

מתן וילנאי: המדען הראשי עוסק יותר ב-pay של המחקר והפיתוח, בעיקר במקומות שלתעשייה לא נוח לעשות כסף.

מתן וילנאי: זה פיתוח הכי יישומי שיכול להיות.

מתן וילנאי: המ' של המו"פ מוסדר בות"ת עם מיליארדים רבים.

מתן וילנאי: הפ', מוסדר במסגרת המדען הראשי של התמ"ס, למרות שהוא לא מדען ולמעשה מדובר בעידוד השקעות לפיתוח וכך גם צריך לקרוא לזה.

מתן וילנאי: אני חושב שהמילה מו"פ אפילו מטעה.

מתן וילנאי: כל אחד מהם זה 40% באופן גס מההשקעה, ובאמצע יש 20% שזה המחקר והפיתוח הממשלתי שהוא היעד שלנו.

מתן וילנאי: למעשה, הממשלה היא הגוף היחיד שעוסק לטובת הציבור.

מתן וילנאי: מו"פ ממשלתי הוא מושג רחב.

מתן וילנאי: משרד המדע הוא אחוז מכך.

מתן וילנאי: לדעתי, משרד החקלאות הוא 7% מהתקציב הממשלתי למחקר ופיתוח.

מתן וילנאי: לכן, יש פה החטאה בנושא שנקרא המו"פ המשותף.

מתן וילנאי: אנחנו עסקנו בזה.

מתן וילנאי: קודם כל עסקנו בהגדרת המדענים הראשיים.

מתן וילנאי: חידשנו פורום מדענים ראשיים שנשען על המלצה של ועדה משנת 1969 ואנחנו עוסקים היום בזה ברצינות רבה מאוד.

מתן וילנאי: בישיבת הממשלה הקודמת חשבתי להעביר דו"ח מדענים הראשיים על מנת להציג את הפעולה של המדענים הראשיים שפועלים.

מתן וילנאי: קחו למשל את נושא המחקר הרפואי.

מתן וילנאי: אין מדינה מתקדמת בעולם שמשקיעה כל כך מעט במחקר רפואי כמונו.

מתן וילנאי: אין השקעה נאותה בדברים שהם בחשיבות לאומית.

מתן וילנאי: זה לא קיים.

מתן וילנאי: אני רואה את משרד המדע כמרכז את המחקר והפיתוח ברמה הממשלתית.

מתן וילנאי: אני לא מתחרה בתמ"ס אשר עוסק בתחום שלו, לא בות"ת שעוסקת בתחום שלה.

מתן וילנאי: הממשלה צריכה להוביל את המחקר שנמצא בתווך.

מתן וילנאי: הדוגמא הקלאסית היא נושא הביו-טכנולוגיה.

מתן וילנאי: הבי-טכנולוגיה הוא הנושא של העתיד וכל מדינה מתקדמת שלוקחת את עצמה ברצינות עוסקת בביו-טכנולוגיה.

מתן וילנאי: אני משער כי בניגריה הנושא הזה נמצא ברמה מאוד נמוכה, אבל במדינות אירופיות העיסוק בנושא הזה נמצא ברמה אחרת.

מתן וילנאי: אני הטלתי על המדענית של המשרד לחקור מה הממשלה עשתה בביו-טכנולוגיה וגם להביא המלצות.

מתן וילנאי: היא עשתה עבודה של שנה ובנינו תוכנית שעיקרה עידוד כל מי שעוסק בביו-טכנולוגיה בצורה של שקל מול שקל, כאשר הדגש הוא בתחום הרפואה שהוא נושא מרכזי במשרד הבריאות.

מתן וילנאי: התוכנית הזו כמובן לא התקבלה על ידי האוצר.

מתן וילנאי: זה מדהים מה שקרה מבחינה היסטורית.

מתן וילנאי: לפני מספר שנים הייתה ועדה אשר קבעה שאם יהיו השקעות כאלה או אחרות בשנת אלפיים ואילך, נגיע להיקף של מיליארד דולר מכירות בתחום הביו-טכנולוגיה.

מתן וילנאי: הממשלה לא עשתה דבר ממה שהיא הייתה צריכה לעשות והמגזר הפרטי עשה הכל.

מתן וילנאי: הוא הגיע כמעט לתחום המיליארד והוא יחצה אותו.

מתן וילנאי: אם הפרוייקט יצא המדינה תקבל כסף.

מתן וילנאי: בתקציב שאתם הולכים לאשר לשנת 2002, ראש הממשלה, בניגוד לעמדת האוצר, אישר לנו 50 מיליון שקל בשלוש שנים.

מתן וילנאי: זה טיפה בים, אבל זו ההתחלה שאיתה אני מתכוון לתפוס את השור בקרניו ולהתחיל לרוץ עם זה.

מתן וילנאי: אני אומר שוב, נושא הביו-טכנולוגיה צריך להיות כחלק ממדיניות הממשלה ולא רעיון של אדם אקדמאי כזה או של בעל עסקים אחר שרוצים לעשות מזה כסף.

מתן וילנאי: אנחנו נתקדם בעניין.

מתן וילנאי: סך כל הכסף שמושקע בארץ הוא לא קטן.

מתן וילנאי: אנחנו משקיעים הרבה מאוד כסף.

מתן וילנאי: בשנת אלפיים השקענו עשרים מיליארד שקל במחקר ובפיתוח.

מתן וילנאי: 79% פסיק משהו מזה במגזר הפרטי, 20% במגזר הציבורי ובמגזר הממשלתי כ-40% בות"ת, 40% זה מדען ראשי בתמ"ס ו-20% באמצע שעליהם הרחבתי עכשיו את הדיבור בנושא הממשלתי.

מתן וילנאי: הנושא השני אליו אני רוצה להתייחס הוא נושא התרבות.

מתן וילנאי: אין שום מדיניות ברורה בנושא התרבות ואין אף שיטה בעניין, אלא רק מה שהיה הוא שיהיה.

מתן וילנאי: כל המוסדות חיים באופן קבוע מהיד לפה.

מתן וילנאי: האוכלוסייה הגדלה, המוסדות גדלים, יש פריחה תרבותית פנטסטית.

מתן וילנאי: לא להאמין כמה כשרונות יש.

מתן וילנאי: כל מי שפותח את מדור "הגלריה" בעיתון "הארץ" לא מאמין למה שהוא קורא שם וזה פנטסטי.

מתן וילנאי: במחול למשל יש תקציב נתון בעשרים שנה ואם קבוצות מחול נוספות אז התקציב הנתון מתחלק בין מספר קבוצות המחול.

מתן וילנאי: פעם הוא מתחלק בין ארבע קבוצות ופעם הוא מתחלק בין ארבעים קבוצות.

מתן וילנאי: אין שום ראיה מדינית בעניין הזה ואין תפיסת עולם ממלכתית.

מתן וילנאי: ההנחה היא שיפה מאוד שיש פריחה תרבותית, אבל היא תחיה לבד ולכן זה נראה כפי שזה נראה.

מתן וילנאי: בשנה שעברה הצלחנו להעביר, בניגוד לעמדתו של בייגה, את חוק הקולנוע.

יעקב ליצמן: האם מר דה-הרטוך מצוי בעניין הזה?

עו"ד עדנה הראל: אנחנו עובדים איתו על הכנת הקריטריונים והוא בהחלט מכיר גם את הקריטריונים שעשינו.

אברהם-בייגה שוחט: האם אתם בודקים האם ההקצבות שלכם עוברות אל גופים קיימים ולא אל גופים שיש עליהם שלט?

אריה שומר: בוודאי שאנחנו בודקים.

אברהם-בייגה שוחט: אם מדובר בגופים קיימים אז אני רגוע.

מתן וילנאי: אנחנו התחלנו להכניס רואי חשבון בצורה שיטתית לגופים הנתמכים.

מתן וילנאי: רואי החשבון בודקים את הגופים ותמיד יש הערות.

מתן וילנאי: התחושה שקיימת במשרד היא שכולם חיים במשורה.

מתן וילנאי: בעניין הזה אני מרגיש יחסית רע לגבי גופי התרבות.

מתן וילנאי: בגופי הספורט אני מרגיש פחות רע.

אבשלום וילן: אתה אומר כי כל החלוקות האלה הן היסטוריות, אבל בכל זאת, בדור האחרון עלו למעלה ממיליון עולים שהביאו איתם מסורות תרבותיות מאוד חזקות.

אבשלום וילן: מסורות של אופרה, תזמורות ומוסיקה.

אבשלום וילן: האם לא היה גידול פרופורציונלי בהתאם לגידול האוכלוסייה?

מתן וילנאי: לדעתי, הממשלה לא ערה לזה שהגיעו מיליון עולים.

מתן וילנאי: אני לא שמתי לב שהגיעו מיליון עולים.

מתן וילנאי: אנשי העלייה מברית המועצות לשעבר תורמים תרומה משמעותית לחיי התרבות בארץ.

מתן וילנאי: הם מנהלים קהילה רוסית שלהם וחיי תרבות משלהם.

מתן וילנאי: הם לא כל כך מתייחסים אלינו, דרך אגב.

מתן וילנאי: הם תורמים תרומה משמעותית לחברה הישראלית.

מתן וילנאי: חבר הכנסת וילן, יש לך כאן דוגמא קלאסית לבעיה שאיתה אנחנו צריכים להתמודד.

מתן וילנאי: אין לזה התייחסות מבחינה תקציבית.

מתן וילנאי: אנחנו לא תומכים בהם כעולים בשביל זה יש את משרד הקליטה.

מתן וילנאי: אנחנו לא תומכים בהם כפרטים, אבל אנחנו כן תומכים בגופים שלהם.

אבשלום וילן: האם תיאטרון "גשר" מקבל ממך?

מתן וילנאי: הוא לא מקבל ממני, הוא חי ממני.

מתן וילנאי: הגופים האלה לא קיימים בכלל בלי התמיכה שלנו.

נחום לנגנטל: כולנו כאן שותפים לחוק הקולנוע ולתרבות מגיע כמה שיותר כסף.

נחום לנגנטל: אבל השאלה היא האם כל תזמורת קאמרית בכל עיר צריכה לקבל תמיכה כאשר אנחנו נמצאים בתקופות תקציביות כל כך קשות?

נחום לנגנטל: המימון הרי לא מותנה בהכנסה וצריך להבין גם את הצרכים של המדינה.

יוסף יצחק פריצקי: אדוני השר, השאלה היא כזאת.

יוסף יצחק פריצקי: האם תקציב התרבות בתקציב המדינה נשאר אותו הדבר או ירד?

מתן וילנאי: הוא נשאר אותו דבר כי הוא ירד.

מתן וילנאי: לא עדכנו אותו.

מתן וילנאי: השיעור ירד.

מתן וילנאי: השיעור יורד לאורך שנים באופן קבוע.

מתן וילנאי: בשנה שעברה חוק הקולנוע תיקן אותו.

מתן וילנאי: חוק הקולנוע הזרים פתאום הרבה כסף.

מתן וילנאי: אבל ככלל, השיעור יורד.

יוסף יצחק פריצקי: זה לא בסדר

מתן וילנאי: הדוגמא הקלאסית היא הספריות הציבוריות.

מתן וילנאי: הספריות בבתי הספר הן באחריות משרד החינוך, והספריות הציבוריות הן בתחום אחריותנו.

מתן וילנאי: להערכתי, הספרייה היא מרכזי בחיי התרבות בקהילה, אם זה שכונה, אם זה עיר, אם זה קיבוץ.

אברהם-בייגה שוחט: העיריות צריכות לדאוג לזה.

נחום לנגנטל: הן לא מסוגלות לעשות את זה.

אברהם-בייגה שוחט: הן מסוגלות בהחלט.

יעקב ליצמן: כמה אתה מסוגל להטיל על העיריות.

אברהם-בייגה שוחט: זה מוטל עליהם כבר חמישים שנה.

אברהם-בייגה שוחט: האם הכל צריך לעבור לממשלה?

אברהם-בייגה שוחט: זו אחריות של ראש העיר ואם הוא לא רוצה שתהיה בעיר שלו ספריה לא יבחרו בו.

יעקב ליצמן: האם ראית כיצד נראות המדרכות שברחובות?

אברהם-בייגה שוחט: יש ספריות מאוד יפות במקומות שבהן לראש העיר איכפת.

אברהם-בייגה שוחט: האם הכל צריך ליפול על הממשלה?

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה להקל על מתן וילנאי כדי שהוא לא יעבוד כל קשה.

אברהם-בייגה שוחט: תנו לעיריות להתעסק עם הספריות.

אברהם-בייגה שוחט: אתם תעשו רק את הפיקוח המקצועי, אל תתנו כסף.

אברהם-בייגה שוחט: אתם ממילא נותנים רק 2%.

מתן וילנאי: חוק הספריות הציבוריות הוא חוק נפלא, אבל הוא לא מאפשר לקיים את הספריות מבחינה תקציבית.

מתן וילנאי: אנחנו ביקשנו לתקן את החוק הזה ויש כבר הצעות חוק פרטיות שעוסקות בנושא ואני מקווה שהן תעבורנה.

מתן וילנאי: בכל מקרה, לא מדובר בסכומי עתק שהמדינה לא יכולה לעמוד בהם.

מתן וילנאי: ככלל, אנחנו לא מדברים על תקציבים שיוציאו את תקציב המדינה משיווי משקל, ממש לא.

מתן וילנאי: אם היינו מקבלים שלושים מיליון לספריות הציבוריות, אנחנו קיבלנו עשרה מיליון, היינו מקפיצים את כל הנושא הזה מדריגה.

מתן וילנאי: מר שוחט צודק בחלק מהעניין.

אברהם-בייגה שוחט: זה 7% -6% מהתקציב של הרשויות בעצמן, זה הכל, וכל השאר זה רשויות.

נחום לנגנטל: צריך להבין כי ספריה שלא מתפתחת לא שווה כלום.

נחום לנגנטל: היא לא עדכנית.

מתן וילנאי: הספרייה צריכה להיות מעודכנת.

מתן וילנאי: אתמול הייתי במועצה אזורית חוף אשקלון שם בנה מפעל הפיס ספרייה יפהפייה שמראה תפיסה מתקדמת.

מתן וילנאי: אנחנו הרי לא יודעים לבנות.

מתן וילנאי: אנחנו יודעים למלא את הספרייה בספרים ובאביזרים.

מתן וילנאי: אני רואה בעיני רוחי ספריה מעודכנת שיש בה מחשבים מקושרים.

מתן וילנאי: יש לנו עכשיו פרוייקט גדול שאנחנו עושים זאת.

מתן וילנאי: במצב כזה יש לילדים ומבוגרים סיבה לבוא לספרייה משום שיש שם גם ספרים וגם מחשבים בכפיפה אחת.

מתן וילנאי: זה גם נותן מענה לתחומים נוספים.

מתן וילנאי: הספריות היום מוחזקות בעיקר על ידי השלטון המוניציפלי.

מתן וילנאי: שוב, התקציב לא גדל משמעותית למרות שהספריות הוכפלו ממאות בודדות ל-1176 ספריות.

מתן וילנאי: הטיפול בהן ירד.

מתן וילנאי: לפי החוק, אסור לגבות למרות שבחלק מהמקומות גובים כספים.

מתן וילנאי: יש כאן עבירה על החוק וישנן תביעות ייצוגיות בעניין הזה.

מתן וילנאי: בעבירה על החוק לא פותרים את הבעיה משום שהגבייה נותנת אחוזים בודדים, לא מעבר לזה.

מתן וילנאי: אנחנו בנינו תוכנית לשדרוג כל הספריות בתחומים שעליהם דיברנו.

מתן וילנאי: אנחנו ביקשנו מחשוב בהיקף גדול.

מתן וילנאי: בסופו של דבר קיבלנו בהחלטת ממשלה קיבלנו עשרה מיליון.

מתן וילנאי: עדיין לא ראינו שקל מזה.

מתן וילנאי: אנחנו מתכוונים למצות את העשרה מיליון האלה כנראה עד הסוף.

יעקב ליצמן: מה התקציב העדכני של הספריות?

מתן וילנאי: תקציב הספריות הכולל במדינת ישראל הוא כ-150 מיליון.

מתן וילנאי: לשלטון המקומי מוענק כ-150 מיליון כאשר לנו יש כ- 14-10 מיליון מזה.

מתן וילנאי: אני העברתי עוד כמה מאות מיליונים בודדים.

מתן וילנאי: עכשיו יהיה לנו כ-24 מיליון מזה.

מתן וילנאי: כל היתר, נופל על כתף השלטון המוניציפלי.

מתן וילנאי: הספריות הן יעד מרכזי שלנו לשנת 2002 וגם בדיוני התקציב תראו את הנושא הזה.

מתן וילנאי: אני רוצה עכשיו להתייחס לנושא החלל בהקשר לנושא התרבות.

מתן וילנאי: לאורך שנים חשבתי שאת המענה לנושא החלל נותנת מערכת הביטחון וגם עסקתי בזה מספר שנים וכי לא צריך להשקיע שום דבר בסלע, המוסד שלנו.

מתן וילנאי: לאחר שהסתובבתי בעולם ואצלנו זיהיתי שמערכת ביטחון שמשקיעה מיליארדים רבים בחלל, בסופו של דבר עוסקת בתחום מאוד צר של לווינות לשמה.

מתן וילנאי: היא עוסקת בפיתוח האקדמי, היא לא עוסקת בתעשיות, אלא רק בדברים שהיא צריכה לצרכיה.

מתן וילנאי: כתוצאה מכך בנינו תוכנית ארוכת טווח הן לאקדמיה והן למגזרים אחרים שאותה אנחנו מגבשים עתה.

מתן וילנאי: אני מקווה כי בשנת 2002 הדבר הזה יבוא לידי ביטוי דרך מועצת חלל שבנינו וכל מה שכרוך בזה.

עופר חוגי: האם אין בכך כפל תמיכות?

מתן וילנאי: אין כפל תמיכה.

עופר חוגי: האוניברסיטאות מתוקצבות על ידי ות"ת.

עופר חוגי: הן מקבלות סכומים אסטרונומיים שהן לא צריכות לקבל וזה עובר גם לפיתוח.

עופר חוגי: השאלה היא, האם יש צורך בכך שלמשרד המדע יהיה תקציב מיוחד שעובר לאוניברסיטאות?

עופר חוגי: צריך לעשות סדר בתקציב האוניברסיטה ולהעביר חלק מזה לצורך מחקר בחלל.

מתן וילנאי: ההערה הזו היא נכונה.

מתן וילנאי: אנחנו נוודא שלא יהיה כפל תמיכות.

מתן וילנאי: אנחנו צריכים לדאוג שזה לא יקרה.

מתן וילנאי: נושא הספורט.

מתן וילנאי: גם בתרבות וגם בספורט המעורבות הממשלתית היא מאוד בעייתית.

מתן וילנאי: היא צריכה לסייע מבלי שתהיה מעורבות פוליטית ותפיסה פוליטית בעניין, ולכן זה מתקיים בסופו של דבר על ידי עמותות.

מתן וילנאי: אני צריך להיזהר מאוד במעורבות שלי.

מתן וילנאי: יש כרגע למשל בעיה כבדה מאוד באגודת הסופרים העבריים בארץ ישראל.

מתן וילנאי: יש שם מהומה ומבולקה.

מתן וילנאי: יד ימין ויד שמאל לוחמות אחת בשנייה.

מתן וילנאי: אנחנו מעורבים בנושא הכספים והכנסנו חשב למלווה, אבל מעבר לזה אני לא רוצה להיכנס.

מתן וילנאי: אם בסוף לא תהיה ברירה נצטרך לעשות שם מעשה כי זה לא יכול להימשך כך.

מתן וילנאי: אותו הדבר בתחום הספורט.

אבשלום וילן: יש בעיות גם במוסד ביאליק.

אבשלום וילן: היו סיכומים של שר האוצר הקודם.

מתן וילנאי: יש לנו מאות מוסדות כאלה.

מתן וילנאי: חבר הכנסת וילן, אפשר לחשוב שהכל מסודר ושיש בעיה עם מוסד אחד.

מתן וילנאי: אני אומר לך כי הכל לא מסודר.

מתן וילנאי: אתה מתעניין במוסד ביאליק כי קיבלת פנייה בעניין.

מתן וילנאי: אני מכל מקום, עוסק במאות ואלפים מקרים שכאלה.

אבשלום וילן: אנחנו מדינת עולם שלישי.

אבשלום וילן: כל הזמן עוצרים את ההבטחות ומרוויחים עוד חודשיים אשראי וריבית.

אבשלום וילן: בינתיים, מוסדות תרבות קורסים.

אבשלום וילן: השיטה הזו לא יכולה להימשך.

יוסף יצחק פריצקי: אף מוסד לא יכול לתכנן תקציב רב שנתי כך.

מתן וילנאי: המילה רב-שנתי לא קיימת.

מתן וילנאי: בשנת 2002, פעם ראשונה בהיסטוריה, בראשון לפברואר המוסדות ידעו מהו התקציב שעומד לרשותם עד סוף השנה, כולל התזרים המתוכנן.

מתן וילנאי: זה מאמץ ראשון של המשרד ואם נגיע לכך זה יהיה כקריעת ים-סוף.

מתן וילנאי: אני מקווה שהיום הם ידעו את התקציב שעומד לרשותם לשנה הבאה.

מתן וילנאי: יש מוסדות שהיום עדיין לא יודעים את תקציב 2001, וכנראה כי שנת 2001 די עברה.

מתן וילנאי: אלו דברים שנמשכו דורות ואנחנו נתקן אותם.

מתן וילנאי: אנחנו נמצאים בדרך הנכונה בעניין הזה.

מתן וילנאי: זה ייקח עוד זמן.

מתן וילנאי: מוסד ביאליק הוא מוסד שחבר הכנסת וילן מקורב אליו.

מתן וילנאי: גם אני מכיר את המוסד הזה היטב.

מתן וילנאי: אני זוכר את אבא מדפיס שם ספרים.

מתן וילנאי: הבעיה היא לא רק במוסד ביאליק.

מתן וילנאי: הבעיה היא במאות מוסדות.

מתן וילנאי: אבו, על איזה סכום מדובר במוסד ביאליק?

אבשלום וילן: 500 אלף שקל.

מתן וילנאי: יש מוסדות שאם היה להם סכום של 200 אלף שקל הם היו נראים אחרת לחלוטין.

מתן וילנאי: מדובר במוסדות שכולנו נהנים מהם.

מתן וילנאי: אנחנו מוציאים להם ולעצמנו את המיץ על 200 אלף שקל.

מתן וילנאי: לכן, ההערה של אבו היא נכונה.

מתן וילנאי: הוא רק צריך לדעת שזה לא המוסד היחיד שיש בו בעיה.

מתן וילנאי: בנושא הספורט הכל בנוי על עמותות ואין שום מדיניות ותפיסת עולם בנושא הספורט בישראל.

מתן וילנאי: מדינות בעולם השלישי כבר מתנהגות אחרת בנושא הספורט.

מתן וילנאי: אין אצלנו שום תפיסת עולם.

מתן וילנאי: כל אחד עושה כפי הנראה לו.

מתן וילנאי: יש אנשים טובים ויש אנשים פחות טובים וכך זה נראה.

מתן וילנאי: אנחנו עוסקים היום גם בגיבוש מדיניות בתחום הספורט.

מתן וילנאי: מדובר בעניין מאוד בעייתי משום שאני לא רוצה שתהיה מעורבות פוליטית בעניין.

מתן וילנאי: יש היום למשל מהומה ומבולקה באיגוד הכדורסל וחבר הכנסת וילן בטח ער לכך.

מתן וילנאי: אני לא מתעסק בזה.

מתן וילנאי: אני נותן להם להתעסק בנושא הזה כמה שהם רוצים.

מתן וילנאי: אני לא רואה את עצמי כאחד שצריך להתערב בעניין הזה וגם בגופים אחרים.

אבשלום וילן: יש קבוצת כדורסל אחת ויש את הקבוצות האחרות, ולמעשה נוצר מונופול.

אבשלום וילן: אם רשות השידור נותנת לאותה קבוצה למעלה מששה מיליון דולר בשנה מתקציבה עבור זכויות שידור, אז ברור לך שלא תהיה ליגה בכדורסל בארץ.

אבשלום וילן: אנחנו המחוקקים ואתם כרשות המבצעת נותנים לזה יד, ואין פוצה פה ומצפצף.

אבשלום וילן: במדינה מתוקנת קונים זכויות בהתאם למחיר שוק ובהתאם לשאלה במי רוצים לתמוך ולסבסד, ולא שיש מונופול אחד.

אבשלום וילן: זה העולם השלישי.

יוסף יצחק פריצקי: הבעיה היא לא בקבוצת הכדורסל אלא במחיר השידור.

יוסף יצחק פריצקי: יש פה קרטל.

יוסף יצחק פריצקי: כל מדינת ישראל רוצה לראות את משחקי הגביע העולמי.

יוסף יצחק פריצקי: מי שמחזיק בזכויות השידור מבקש עשרים מיליון דולר עבור זכויות השידור ואם לא ישלמו לו את הסכום הזה הוא לא ישדר את המשחקים.

יוסף יצחק פריצקי: כלומר, זהו מונופול וכאשר יש מונופולים יש צורך בהתערבותו של המחוקק.

אבשלום וילן: למה באיטליה וביוון יש ליגה ורק פה נותר מונופול?

אבשלום וילן: בעיתון "הארץ" התפרסם מאמר מדהים של פרופ' שטיגליץ חתן פרס נובל בכלכלה שנכון להרבה מאוד שטחים.

אבשלום וילן: אני אראה לך איך מונופול בדמות "מכבי" הרס, לצערי, את הכדורסל הישראלי.

מתן וילנאי: אנחנו עוסקים עכשיו גם בתיקון חוק הספורט והרחבתו, וגם בהקמת מועצה עליונה לספורט שקצת תפקיע את הדברים מידי העסקנים ותראה את נושא הספורט בישראל ראייה שלמה.

מתן וילנאי: המועצה הזו תהיה בתוקף של חוק בשלב ראשון ואני מקווה שהיא תיהפך לרשות עצמאים ועל כך ימים יגידו.

מתן וילנאי: מכל מקום זהו הכיוון.

אברהם-בייגה שוחט: מה התקציב שלכם לספורט?

מתן וילנאי: שמונים מיליון.

מתן וילנאי: הכסף האמיתי והגדול בספורט הוא במועצת ההימורים.

אבשלום וילן: האם יש לה סוף סוף יושב ראש?

מתן וילנאי: יהיה לה יושב ראש לאחר ששר האוצר יסכים לחתום.

אבשלום וילן: האם הוא חייב להיות עם חותמת של ליכוד?

אבשלום וילן: מה קורה פה?

מתן וילנאי: הוא חייב להיות עם חותמת של ליכוד.

אבשלום וילן: האם זה נראה סביר?

אבשלום וילן: יש נציב מס הכנסה מצוין שכנראה אין לו חותמת פוליטית ורוצים להחליף אותו.

אבשלום וילן: ראיתי כי במכס שמו חותמת פוליטית.

אבשלום וילן: האם גם פה מביאים חותמת פוליטית?

מיכאל קליינר: אנחנו פה העלנו להם ל-16 ניחושים כי אמרו שאין להם מספיק כסף, למרות שהייתה ביקורת ציבורית עצומה.

מיכאל קליינר: השאלה היא למה הם לא נותנים יותר למשל לזה שסוף סוף יקבל מדליה באולימפיאדה?

מיכאל קליינר: אני מצפה מהמדינה להתייחס לעניין ההישגים.

מתן וילנאי: אנחנו מנסים להכניס שיטה בספורט.

מתן וילנאי: אין שיטה.

מתן וילנאי: אני קבעתי כיעד להכפיל את כמות האזרחים שעוסקים בספורט, והדגש הוא על ספורט הנשים.

מתן וילנאי: המועצה הזו תגיע ליעד הזה.

מתן וילנאי: קבענו יעדי משנה ואנחנו עוסקים בהם.

מתן וילנאי: המשחקים האולימפיים הם דוגמא קלאסית.

מתן וילנאי: במשחקים האולימפיים חסר באופן קבוע תקציב שהיה בעבר.

מתן וילנאי: הייתה הקצאה לפני אולימפיאדת סידני של עשרה מיליון שקל לשנה.

מתן וילנאי: צריך לזכור כי כל שנה מכינים הכנות אולימפיות.

מתן וילנאי: אנחנו נמצאים עכשיו ארבע שנים לפני אולימפיאדת אתונה.

מתן וילנאי: היחידה לספורט הישגי שלנו ושל הוועד האולימפי עובדת בצורה מקצועית.

מתן וילנאי: נושא המאמנים עד לרגע הזה לא מוסדר במדינת ישראל.

מתן וילנאי: יש מספר עצום של מאמנים מוכשרים, בעיקר עולים מברית המועצות לשעבר, ואין שום שיטה לטפל בזה.

מתן וילנאי: אנחנו גם בזה מכניסים שיטה וכמובן שגם לשיטה יש משמעות תקציבית.

מתן וילנאי: חשוב להכניס סדר בעולם הספורט שיש בו הרבה מאוד תחומים וזה צריך להיות דרך עמותות נפרדות ולא דרך הממשלה.

אבשלום וילן: האם יש כל שנה עשרה מיליון שקל עבור ההכנות לאולימפיאדה?

מתן וילנאי: לא, אין.

אבשלום וילן: אני מבין כי מחכים לזה שהספורטאים יתחילו להתאמן שנה אחת לפני האולימפיאדה.

מתן וילנאי: לא, לא.

אבשלום וילן: למה אין עשרה מיליון?

מתן וילנאי: אני לא יודע למה אין עשרה מיליון.

מתן וילנאי: אתה צריך לשאול את ועדת הכספים.

אבשלום וילן: איך הספורטאים ממשיכים להתאמן, אבל הם מתוקצבים רק בשנה האחרונה.

אבשלום וילן: בשלוש השנים שלפני כן אין תקציב.

אברהם-בייגה שוחט: אבו, זה לא נכון.

אברהם-בייגה שוחט: יש תקציב לפעילות כל השנים.

אברהם-בייגה שוחט: בשנה האחרונה נתנו תקצוב תגבור.

מתן וילנאי: רבותיי, אני מודה לכם מאוד.

מתן וילנאי: אני נאלץ לעזוב את הישיבה.

מתן וילנאי: מנכ"ל המשרד מר אריה שומר נשאר כאן להמשך הישיבה.

מתן וילנאי: ( השר מתן וילנאי, שר המדע, התרבות והספורט עוזב את חדר הוועדה ).

אמנון כהן: זכות הדיבור לחבר הכנסת נחום לנגנטל, בבקשה.

נחום לנגנטל: אני מודה לשר על דבריו כאן וכן לאנשי המשרד.

נחום לנגנטל: אני מודע לחשיבותו הגדולה של המשרד הזה וגם לחוסר היכולת שלו לתפקד.

נחום לנגנטל: הוא נמצא בסד תקציבי מאוד מאוד קשה.

נחום לנגנטל: בשנה האחרונה יש לתקציב המדינה צרכים מאוד מאוד קשים ואנחנו הולכים לנאום פה נאומים ארוכים על כל נושא ונושא, כל חבר כנסת לפי צרכיו שלו, ואני חושב שהאחרון בתור יהיה שוב, משרד המדע, התרבות הספורט וזוהי בעיה גדולה מאוד.

נחום לנגנטל: מדינה שרוצה שתהיה לה פריחה תרבותית לא מגיעה לאותו שארות רוח שהייתי מצפה שתהיה לה.

נחום לנגנטל: לכן תמכתי בחוק הקולנוע.

נחום לנגנטל: אני חשבתי שכל הנושאים הם לא נושאים כבדים על תקציב המדינה.

נחום לנגנטל: אם מדינת ישראל הייתה מעניקה כמה עשרות בודדים מאוד של מיליוני שקלים לכל הנושא הזה, היא הייתה יכולה לסגור פער גדול מאוד והיא הייתה מעלה את הנושא התרבותי.

נחום לנגנטל: אני אומר את הדברים האלה דווקא כאדם דתי.

נחום לנגנטל: אני לא רואה שהנושא התרבותי חי בסתירה לתפיסת העולם שלי או לאורח החיים שלי.

נחום לנגנטל: כמובן שישנם נושאים מסוימים שאני כמובן לא מרגיש נוח איתם, אבל אני חושב על התזמורות למינהן שזקוקות לזריקה תקציבית כדי שהן תמשכנה לחיות ולשמור פה את הייחודיות של עולים ממדינות שונות.

נחום לנגנטל: חבל מאוד שאנחנו לא מעודדים את התחום הזה.

נחום לנגנטל: אני רוצה להתייחס לנושא הספריות הציבוריות.

נחום לנגנטל: אני ראיתי גם התקנות של הכסף שמדובר עליו כרגע ואני רוצה לומר לכם שזוהי בושה שאנחנו לא עושים פה משהו קצת יותר רציני.

נחום לנגנטל: בואו נראה מי משתמש בספריות הציבוריות?

נחום לנגנטל: אנשים שיש להם תרבות של קריאת ספרים הם אלה שמגיעים לשם ובדרך כלל האוכלוסייה מחוסרת האמצעים היא זו שמגיעה לספריה הציבורית.

נחום לנגנטל: אדם שיש לו אמצעים יכול לרכוש את הספר בו הוא מעוניין.

נחום לנגנטל: אנשים לא יכולים למלא את ביתם בעשרות ספרים חדשים מידי שבוע, וגם אדם שיש לו הרבה מאוד כסף לא יכול לעשות זאת.

נחום לנגנטל: מדברים פה על העברת הנושא הזה לרשויות המקומיות ואני רוצה לומר לכם שאלו שהדיבורים האלה הם שטויות ואני אומר לכם זאת כמי שישב עשר שנים ברשות מקומית.

נחום לנגנטל: כאשר לראש רשות מקומית יש תקציב שהוא לא מצליח לאזן, אז הספריות הציבוריות הן הנושא הראשון שנזנח ושעליו מונף הגרזן.

נחום לנגנטל: הכי קל לפגוע בנושא הזה.

נחום לנגנטל: זה לא שסוגרים מיד את הספרייה, אבל במשך שנה, שנתיים, שלוש פשוט לא רוכשים ספרים חדשים.

נחום לנגנטל: ספרייה שלא רוכשת במשך שנתיים ספרים חדשים היא ספרייה לא מעודכנת ולא רצינית וגם תלמידים לא יגיעו אליה להכין בה שיעורי בית או לקרוא ספרים.

נחום לנגנטל: לא כך אנחנו רוצים לקלוט עולים ולא כך אנחנו רוצים לגשר בין פערים.

נחום לנגנטל: לכן, אנחנו חייבים לעשות איזשהו מאמץ מבחינתנו בעניין הספריות הציבוריות.

נחום לנגנטל: אגב, יש כמה ספריות ציבוריות תורניות ואני לא יודע אם הן נכללות במספרים שלכם.

אריה שומר: לא כולן, אבל הן נכללות.

אריה שומר: אנחנו גם בנושא הזה עושים סדר.

נחום לנגנטל: צריך לעשות סדר גם בעניין הזה.

נחום לנגנטל: יש ספריות בבני ברק, ברמת גן ובתל-אביב.

נחום לנגנטל: יש ספריות מאוד מיוחדות בתחום של ספרות זרה וצריך להיערך ולראות כיצד נותנים את התשובות לכולם מבלי להחליט שרק סוג כזה או אחר של ספרים קונים.

אריה שומר: לעולם לא נכנסו לעיר כמו בני ברק.

אריה שומר: היום אנחנו נמצאים שם וזאת בהנחיית השר.

אריה שומר: אנחנו הולכים להרים ספריה ציבורית תורנית הילכתית בעיר בני ברק.

נחום לנגנטל: אנחנו צריכים לעזור למשרד הזה בעניין הזה, כי אין לוביסטים לנושאים האלה.

נחום לנגנטל: לא מדובר בתקציב שהוא כבד.

נחום לנגנטל: אני נגד התערבות במשק ואני לא צריך להביא לפה אישורים עד כמה אני ספגתי ביזיונות, הטרדות והפחדות בהיותי במשרד התחבורה על פתיחת המשק לתחרות בכל התחומים.

נחום לנגנטל: אבל, ישנו שלב מסוים שבו הרגולטור כן צריך להתערב.

נחום לנגנטל: למשל, במצבים בהם ישנה הרגשה כי החזק מתחזק והחלש נחלש.

נחום לנגנטל: אתם צריכים לקבוע את היעדים שלכם ובזה אני לא מתערב.

נחום לנגנטל: אבל בשלב מסוים אתם צריכים לקבוע קווים אדומים מתי אתם כן מתערבים.

נחום לנגנטל: כנ"ל לגבי נושא התרבות.

נחום לנגנטל: קצת צרמו לי דבריו של השר שאמר שבגוף מסוים יש בעיות ושישברו לבד את הראש.

נחום לנגנטל: זו אמירה שלא מקובלת עליי, כי אין שבירת ראש.

נחום לנגנטל: שבירת ראש תיצור מצב שאנחנו בסופו של דבר נצמצם את הליגה.

אריה שומר: אני לא רוצה להיכנס כרגע לעניין הזה.

אריה שומר: מכל מקום, דבריך הם נכונים.

אמנון כהן: חבר הכנסת שמואל הלפרט, בבקשה.

שמואל הלפרט: אדוני היושב ראש, אדוני המנכ"ל.

שמואל הלפרט: לפני מספר דקות שמעתי את שר התרבות אומר כי תקציב התרבות לא קוצץ, אבל הוא לא עודכן.

שמואל הלפרט: יחד עם זאת הוא אמר כי סך הכל התוספת היא בחוק הקולנוע.

שמואל הלפרט: עיני לא צרה בזה, אבל בכל זאת חוק הקולנוע הוסיף לתרבות סכום של ששים מיליון שקל.

אריה שומר: 73 מיליון שקל.

שמואל הלפרט: הסכום הוא די מכובד.

שמואל הלפרט: בסך הכל התקציב של התרבות הוא 720 מיליון שקל.

אריה שומר: התקציב לתרבות הוא 450 מיליון שקל מזה.

שמואל הלפרט: אדוני המנכ"ל, 25% מכלל הציבור במדינת ישראל מתנזר מהתרבות הכללית.

שמואל הלפרט: הוא לא צרכן לא של תיאטרון, לא של קולנוע ולא של ספורט.

שמואל הלפרט: יש לציבור הזה תרבות מאוד ייחודית וסוף כל סוף הכירו בכך שגם לתרבות הזו יש להקצות קצת תקציב משום שגם אנחנו אזרחי מדינת ישראל המשלמים מסים.

שמואל הלפרט: בשנת 1998 התקציב הזה עמד על 93 מיליון שקל ובייגה יכול להעיד על כך.

שמואל הלפרט: בשנת 1999 התקציב הזה קוצץ ל-73 מיליון שקל, ובשנת 2000 ל-51 מיליון.

שמואל הלפרט: התקציב בשנת 2001 עומד על 40 מיליון שקל.

שמואל הלפרט: אנחנו רואים כאן את השיטה של הכנסת העז והוצאתה.

שמואל הלפרט: הואילו לעשות טובה מאוד גדולה והעלו את התקציב ל-71 מיליון שקל.

שמואל הלפרט: מדובר בתקציב המיועד לציבור שמהווה 25% מאזרחי מדינת ישראל.

שמואל הלפרט: משנת 1998 התקציב קוצץ ב-25%.

שמואל הלפרט: אנחנו נמצאים עכשיו באמצע חודש אוקטובר, ועד לרגע זה שוחררו רק 20% מסך כל התקציב.

שמואל הלפרט: משרד האוצר יודע זאת.

שמואל הלפרט: זה נעשה בכוונה להביא לקריסה של התרבות החרדית בכל התחומים.

שמואל הלפרט: זה קרה לפני שנה בתקופה שבה בייגה שימש כששר האוצר.

שמואל הלפרט: הוא זוכר בוודאי שאנחנו התרענו על כך.

אריה שומר: אדוני חבר הכנסת הלפרט, זה שייך למשרד החינוך, לא לנו.

שמואל הלפרט: אני לא מאשים אתכם בשום דבר.

שמואל הלפרט: אני רק רוצה לומר לך מה קורה בעניין הזה, אדוני המנכ"ל, כי זה גם שייך לנושא התרבות.

שמואל הלפרט: משרד התרבות, הממשלה, חייבים להתריע על עיוות כזה גדול שנגרם לתרבות החרדית.

שמואל הלפרט: דבר כזה לא יכול להיות.

שמואל הלפרט: התרבות החרדית חייבת שתהיה לה כתובת.

שמואל הלפרט: שר התרבות חייב להתייחס לנושא הזה.

שמואל הלפרט: בכוונה תחילה מידי שנה בשנה רוצים לרמוס את התרבות החרדית ולגרום לכך שהתרבות הזו תקרוס.

שמואל הלפרט: בייגה יודע את זה.

שמואל הלפרט: אנחנו התרענו על כך כל שנה.

שמואל הלפרט: מידי חודש בחודשו מערימים קשיים שלא מערימים באף תחום במדינת ישראל.

שמואל הלפרט: אנחנו נמצאים בסוף חודש אוקטובר ובסך הכל 20% מהתקציב שלנו אושר.

שמואל הלפרט: הכל קורס.

שמואל הלפרט: שר התרבות חייב להעלות את הנושא הזה בממשלה ולומר כי הדבר הזה לא יכול להימשך.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: חברת הכנסת לנדבר, בבקשה.

סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, אדוני המנכ"ל, חברי הכנסת.

סופה לנדבר: אדוני המנכ"ל, אנחנו קיבלנו את העלייה מחבר העמים על מגש של כסף, ולפי ידיעתי והרגשתי המשרד שלך לא מטפל בצורה נכונה באותם כשרונות שקיימים בשוק שלנו.

סופה לנדבר: אנחנו לא השקענו בספורטאים האלו למרות שקיבלנו אותם על מגש של כסף.

סופה לנדבר: אנחנו גם היום לא משקיעים מספיק.

סופה לנדבר: צר לי לומר לך, אבל הבירוקרטיה חוגגת.

סופה לנדבר: משרד הקליטה טיפלו בספורטאים ואני שמחה מאוד שהוא טיפל בהם, אבל מצד שני, אני ציפיתי שמשרד התרבות והספורט יטפל בספורטאים ושהוא ייעשה זאת לפני שמשרד הקליטה עושה זאת.

סופה לנדבר: טוב שנמצא שם כסף לפיתוח כארבעים משרות לאנשים האלה.

סופה לנדבר: לא יכול להיות שאנשים עם תואר שני ושלישי נמצאים בלשכת עבודה.

סופה לנדבר: אני מכירה בחור מאשדוד בן 27 שנים שפוטר ממקום העבודה על בסיס פוליטי והיום אין לו מקום עבודה.

סופה לנדבר: מדובר בבחור עם תואר שלישי.

סופה לנדבר: אני ארגיש ממש חסרת אונים אם אותו בחור יעזוב את המדינה בגלל שהוא לא מצא מקום עבודה.

סופה לנדבר: אנחנו חייבים לומר היום כמה משרות המשרד שלך יפתח.

סופה לנדבר: לא יכול להיות שמשרד שהתחייב להעביר כספים, מעביר אותם באיחור כל כך רב לקייטנות ולספורטאים ולמשרות שונות.

סופה לנדבר: האנשים האלה הם הגאווה של מדינת ישראל.

סופה לנדבר: גם אני רוצה להתייחס לנושא הספריות הציבוריות.

סופה לנדבר: אני חזרתי לפני זמן מה ממוסקבה ואני רוצה לספר לכם כי החנות היחידה שבה יש תור ארוך מאוד היא חנות ספרים.

סופה לנדבר: המדינה מסבסדת את הוצאת הספרים לאור, ואני חושבת שכל מדינה צריכה לעשות את הדבר הזה.

סופה לנדבר: אנחנו צריכים ללמד את הדור הצעיר שלנו לקרוא ספרים ומדינה צריכה לסבסד את הוצאת הספרים האלה.

סופה לנדבר: זה לא יכול להיות אחרת.

סופה לנדבר: אנשים לא יקראו ספרים אם עלות הספרים תהיה כל כך גבוהה.

סופה לנדבר: לא יכול להיות שבשנה הזו אנחנו נסגור את הספריות.

סופה לנדבר: לדעתי, המשרד השנה צריך לפתח את הסיסמא של "בריאות המשפחות".

סופה לנדבר: אנחנו צריכים לגדל אנשים בריאים.

סופה לנדבר: היום בכל המדינות יש נטייה ללכת לכיוון של גוף בריא, כי נפש בריאה בגוף בריא.

סופה לנדבר: אנחנו צריכים לפתח מתקני בריאות לאזרחים הפשוטים אשר לא יכולים לרכוש במעט הכסף שיש להם ציוד של מכון כושר.

סופה לנדבר: זה דבר שאתם צריכים לעשות אותו כבר השנה וגם בשנה הבאה.

סופה לנדבר: צריך להתחיל מנקודה כלשהי.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: חבר הכנסת עופר חוגי, בבקשה.

עופר חוגי: יש תקציב קבוע שחוזר על עצמו כל שנה ויש גופים מסוימים שהשתלטו על התקציב הזה כך שאין אפשרות למתוח את התקציב הזה בצורה אחרת.

עופר חוגי: בואו ניקח לדוגמא את התקציב של פסטיבלים, מחולות, אופרות מוזיאונים, תזמורת ותיאטרון שהוא 230-240 מיליון שקל.

עופר חוגי: המגזרים השונים באוכלוסייה כגון: חרדים, ערבים, עולים חדשים, עיירות פיתוח שהם בערך 90% מהאוכלוסייה, לא נהנים בשקל מהתקציב הזה של אופרות, מחול, מוזיאונים, תזמורת, מוסיקה, תיאטרון.

אריה שומר: איך אתה יודע?

עופר חוגי: ערבים וחרדים לא ילכו להצגה של תיאטרון "הבימה".

עופר חוגי: לאנשי עיירות הפיתוח אין אפשרות להגיע להצגה כזו משום שהעלות של כרטיס היא 700-600 שקל.

אריה שומר: העלות של כרטיס היא לא כזו.

עופר חוגי: לא ראיתי אף אדם ממוצא אתיופי שהלך לבקר בתיאטרון "הבימה" או שהלך לשמוע אופרה.

עופר חוגי: אחוז גדול מהאוכלוסייה לא נהנה מהתקציבים האלה.

עופר חוגי: מדובר בתקציב שהוא סבסוד לעשירי המדינה ואני לא חושב שיש צורך בזה.

עופר חוגי: אדם עשיר ילך לשמוע אופרה גם אם הוא יצטרך להוסיף עוד מאה שקלים על כרטיס שעולה מאתיים שקלים.

עופר חוגי: אין לו בעיה כספית.

עופר חוגי: אין צורך שהמדינה תשקיע או תסבסד את הסכומים האלה.

עופר חוגי: אם רוצים לתת תרבות לכל האוכלוסייה אז יש צורך לעזור לגופים מסוימים.

עופר חוגי: לא ייתכן שכל המגזר הדרוזי יקבל 150 מיליון שקל.

עופר חוגי: אין שום דבר עבור מורשת יהדות ספרד.

עופר חוגי: אין אף תמיכה בפולקלור הספרדי.

אריה שומר: חבר הכנסת חוגי, אתה טועה.

אריה שומר: אני ביקרתי ב-90% מהעמותות ואני מציע לך לסייר יחד איתי בכל הארץ.

אריה שומר: אתה אומר דברים לא מדויקים.

אריה שומר: אנחנו דווקא עוזרים מאוד למה שנקרא "הסהרנה", ליהדות תימן, ליהדות כורדיסטאן, ליהודי בוכרה.

אריה שומר: מכל מקום, אני אתייחס לנושאים האלה אחר כך.

עופר חוגי: אני מדבר ברמה העקרונית.

עופר חוגי: אם אנחנו רוצים לקרב את הפריפריה למרכז, אז אנחנו חייבים להשקיע בפריפריה.

עופר חוגי: התרבות צריכה להגיע לאותם עולים.

עופר חוגי: צריך להשקיע במורשת שלהם.

עופר חוגי: בואו ניקח לדוגמא את העולים מאתיופיה.

עופר חוגי: אני חושב שיש מקום להקים להם מכון שבו הם יוכלו ללמוד על המורשת שלהם.

אריה שומר: האם אתה יודע שיש להם תיאטרון?

אריה שומר: האם אתה שמעת פעם על תיאטרון "אטלה".

עופר חוגי: לא.

אריה שומר: זהו תיאטרון אתיופי שנמצא כאן בירושלים.

עופר חוגי: השאלה היא, כמה פעמים התיאטרון הזה הגיע לבאר שבע?

אריה שומר: הוא יגיע.

אריה שומר: הוא רק התחיל לעבוד.

עופר חוגי: לגופים אחרים יש היום קושי מאוד גדול להיכנס לעוגת התקציב הזו משום שהעוגה הזו מחולקת באופן קבוע לאותם אנשים.

עופר חוגי: האופרה בתל-אביב מקבלת סכום של 18 מיליון שקל וחוץ מזה היא מקבלת גם מעיריית תל-אביב.

עופר חוגי: היא בנתה לה בניין מפואר.

עופר חוגי: האופרה לא מאפשרת לאף אחד לקזז לה מהסכום הזה של 18 מיליון שקל.

עופר חוגי: מבחינתה, האפשרות היחידה היא רק תוספת.

עופר חוגי: נניח וקבוצה שעוסקת בפייטנות תבקש גם היא תמיכה מכם, אתם תאמרו לה כי הכסף נגמר ושאין לכם אפשרות לתת לה.

עופר חוגי: לכן אני אומר כי כל התקציב הזה הוא תקציב לעשירים וצריך לשנות את הקריטריונים.

עופר חוגי: אני רוצה להתייחס עכשיו לנושא המדע.

עופר חוגי: המדינה תומכת בכל מיני מחקרים באוניברסיטאות גם דרך התמ"ס, וגם על ידי משרד החינוך.

עופר חוגי: אני חושב שיש צורך בהקמת גוף אחד שיאגם את כל המשאבים האלה והוא זה שיחליט מי יקבל את הכסף.

עופר חוגי: לדעתי, המדינה צריכה לראות גם תמורה עבור הכסף שהיא משקיעה.

עופר חוגי: לא יתכן שהמדינה תשקיע במכון ויצמן מיליוני שקלים במחקר ואחר כך עובדי המכון יקימו חברת סטרט-אפ על פי המחקר הזה ושהכסף לא יחזור למדינה.

עופר חוגי: הכסף שיחזור למדינה יכול להיות מושקע במחקרים חדשים?

אבשלום וילן: האם הכספים שמשקיעים בישיבות חוזרים למדינה?

עופר חוגי: בוודאי שהם חוזרים ובגדול.

אבשלום וילן: איך הוא חוזר?

עופר חוגי: קודם כל, האוכלוסייה החרדית היא אוכלוסייה חיובית שאין בה פשע וסמים.

אברהם-בייגה שוחט: אני מכיר איש אחד מהאוכלוסייה הזו שיושב בבית הסוהר.

אברהם-בייגה שוחט: אתה גם זוכר את יאיר לוי שישב בבית הסוהר, ואתה אומר כי אין פשע באוכלוסייה החרדית.

אברהם-בייגה שוחט: אני מבין שיאיר לוי הוא מושמד.

עופר חוגי: יאיר לוי הוא לא מושמד.

עופר חוגי: משרד החינוך משקיע כספים ואתם רואים אילו סוג של אנשים יוצאים מהחינוך הזה.

עופר חוגי: תראו כמה אנשים שהם פרי החינוך הזה עוזבים את המדינה למרות שהמדינה השקיעה בהם כספים.

שמואל הלפרט: השאלה היא כמה אחוזים מהאוכלוסייה החרדית יושב בבית סוהר?

אברהם-בייגה שוחט: אל תעשו הכללות.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת וילן, בבקשה.

יעקב ליצמן: אבשלום וילן: הסיכוי של מדינת ישראל לשרוד הוא רק יהיה לה מימד של מרכז רוחני או איזשהי שיעור קומה שאין למדינות אחרות.

יעקב ליצמן: כולם אוהבים לתקוף את ברית המועצות לשעבר, אבל אני רוצה לומר לכם כי לארצות האלה ולעולים החדשים שבאו משם יש תרבות של מוזיקה, למשל.

יעקב ליצמן: זה ניתן בחינם או במחירים מאוד סמליים.

יעקב ליצמן: המדינה סבסדה וטיפחה את התחומים האלה.

יעקב ליצמן: במדינות האלה קמו מוסדות תרבות לתפארת, למרות שרמת החיים לא הייתה מי יודע מה.

נחום לנגנטל: לא יאומן לראות כיצד מפ"ם עדיין מאמינה בשמש העמים.

אבשלום וילן: אנחנו היום לא נמצאים בשנות החמישים והששים.

אבשלום וילן: יש כאן בארץ תרבות מעורבת.

עופר חוגי: חבר הכנסת וילן, האם אתה לא שם לב שהעם רוצה תרבות של יהדות?

עופר חוגי: האם אתם עוצמים את העיניים?

עופר חוגי: אבשלום וילן: תפסיקו עם הגישה החד-מימדית הזו.

עופר חוגי: אנחנו לא נקים פה את הגטו מחדש.

עופר חוגי: פה תהיה מדינה מערבית מתקדמת עם צבא חזק, למרות שאתם לא משרתים בו.

עופר חוגי: יהיה למדינה גם מכון ויצמן.

עופר חוגי: עופר חוגי: בוודאי שאנחנו משרתים בצבא.

עופר חוגי: אבשלום וילן: אין לי שום בעיה עם זה שהתרבות החרדית תקבל כסף.

עופר חוגי: אבל אתה העברת חוק שעלותו 800 מיליון שקל אז בואו נתחיל זאת בשלבים, ואם יש לתרבות החרדית בעיה היא יכולה לקבל כסף מהתקציב של החוק הזה.

עופר חוגי: שמואל הלפרט: בייגה העביר 800 מיליון שקל לאוכלוסייה הערבית.

עופר חוגי: האם גם אז אמרת שהכסף יינתן בשלבים?

עופר חוגי: לא שמעתי אותך אומר זאת.

עופר חוגי: בייגה העביר את הכסף במכה אחת ואף אחד פה לא דיבר מילה.

עופר חוגי: רק חרדים לא צריכים לקבל כסף.

עופר חוגי: מתן כסף לערבים זה בסדר.

עופר חוגי: איכפת לכם כאשר החרדים מקבלים כסף.

עופר חוגי: אברהם שוחט: חבל על הזמן.

עופר חוגי: אבשלום וילן: החוק הזה הוא אנטי סוציאלי במוצהר.

עופר חוגי: אברהם שוחט: למה לא עזבתם את הממשלה שהחליטה עכשיו לבטל את זה?

עופר חוגי: היו"ר יעקב ליצמן: היא לא תבטל.

עופר חוגי: אבשלום וילן: חבריי החרדים, ביטחון לאומי נבחן לא רק בכוח שיש לצבא.

עופר חוגי: הוא נבחן בעוצמה הטכנולוגית, הוא נבחן במדע וגם בעוצמה התרבותית.

עופר חוגי: יכול להיות שאתם מרוצים מהמצב שיש עכשיו בארץ מבחינה תרבותית.

עופר חוגי: חבר הכנסת הלפרט אמר כי שיעור האוכלוסייה החרדית בארץ הוא 25%.

עופר חוגי: אני חושב ששיעורם באוכלוסייה הוא קצת פחות.

עופר חוגי: באוכלוסייה הזו הכל טוב.

עופר חוגי: אין בה פשע, אין סמים וכולם בסדר גמור.

עופר חוגי: אבל יש לי בעיה עם 75% מהאוכלוסייה האחרת וגם איתם צריך לעשות כמה דברים.

עופר חוגי: היו"ר יעקב ליצמן: האחוזים לא מדויקים, אבל האבחון נכון.

עופר חוגי: אבשלום וילן: אנחנו מדברים עכשיו על משרד המדע, התרבות והספורט ולדעתי לא מדובר פה על סכומים גדולים.

עופר חוגי: הוועדה צריכה לעזור למשרד הזה בכמה עשרות מיליונים שקלים.

עופר חוגי: אני מציע שהוועדה תתלכד סביב עזרה למשרד המדע, התרבות והספורט במקום שניתן ולעשות סדר.

עופר חוגי: גם בספורט יש בלגן.

עופר חוגי: אני שואל אתכם, מדוע אי אפשר היה לסיים את עניין מועצת ההימורים?

עופר חוגי: השר לא בא לכאן להשיב תשובות על השאלות שלנו.

עופר חוגי: האם אתם יודעים כמה הימורים בלתי חוקיים בנושא כדורגל ובכלל בספורט יש במדינת ישראל?

עופר חוגי: בכל אירופה כבר הסדירו את הנושא הזה.

עופר חוגי: רשות ההימורים צריכה לקחת על עצמה את הטיפול בנושא הזה.

עופר חוגי: היא עושה רק טוטו קונבנציונלי והיום יש הרבה מאוד הימורים שנקראים און-ליין.

עופר חוגי: המדינה צריכה לקחת זאת תחת חסותה ולגבות את הכספים ולהוריד את המסים.

עופר חוגי: כל ההימורים האלה על מספר הקרנות שיהיו במשחק כדורגל ועל מספר השערים במשחקים נעשים היום בשוק השחור.

עופר חוגי: ההימורים היום בכדורגל באמצעות ספורטוטו מהווים בערך 40% מכלל ההימורים.

עופר חוגי: ב-60% האחר של ההימורים המדינה לא רואה את הכסף, היא לא מורידה את המסים, הכסף לא הולך למתקנים וכו', כי הכל הולך נעשה בשוק שחור.

עופר חוגי: ברוב העולם המערבי העניין הזה מתנהל דרך מועצת ההימורים.

עופר חוגי: לעומת זאת, אצלנו הגוף הזה הוא גוף אנכרוניסטי והכספים האלה לא מגיעים למתקנים.

עופר חוגי: יש בעיה גם בענף הכדורגל ולא רק בכדורסל.

עופר חוגי: במגזר הערבי הספורט הוא לפעמים אמצעי הבידור היחידי.

עופר חוגי: אני מציע לך ללכת ולראות את העליבות של המתקנים שלהם.

עופר חוגי: טלב אלסאנע: האם יש מתקנים?

עופר חוגי: אבשלום וילן: לכן, בתחום הזה צריך לעשות מאמץ.

עופר חוגי: צריך להפסיק עם הפוליטיזציה במינויים.

עופר חוגי: לא צריך להחליף מנהל רכבת, למרות שהוא איש ליכוד והוא טוב.

עופר חוגי: לא צריך להחליף את נציב מס הכנסה למרות שאני לא יודע מהי השקפתו הפוליטית, אבל הוא לא טוב.

עופר חוגי: צריך לגמור את הסיפור של מועצת ההימורים ולהציב שם מנהל כך שהמועצה תתחיל לעבוד ולהתחיל את הרפורמה עליה אני מדבר ואז גם שם נוכל לעזור.

עופר חוגי: אני מציע שאנחנו נעזור להם כבר בתקציב הזה כדי שכל הפלונטרים ייפתרו וכדי שהם יוכלו לצאת לדרך.

עופר חוגי: מדובר במעט כסף.

עופר חוגי: היו"ר יעקב ליצמן: בייגה, בבקשה.

עופר חוגי: אברהם שוחט: אני לא רוצה לפתח דיון כי אני לא חושב שזה הזמן והמקום המתאים.

עופר חוגי: חבר הכנסת חוגי, אנחנו רוצים לחיות במדינה אחרת, אין מה לעשות.

עופר חוגי: אם אנחנו רוצים לחיות במדינה אחרת אז מישהו צריך להחליט מה עושים.

עופר חוגי: אני לא ראיתי שנחום לנגנטל, אם סופרים אותו ב-25% של האוכלוסייה הזו, לא הולך לתיאטרון, ולא ראיתי שחבר הכנסת שאול יהלום לא הולך לתיאטרון.

עופר חוגי: האם מצביעי ש"ס בערד לא הולכים לתיאטרון בערד כאשר תיאטרון "הבימה" מגיע לערד.

עופר חוגי: כמה פעמים תיאטרון "הבימה" מגיע לערד?

עופר חוגי: אברהם שוחט: אל תשאל אותי שאלות כאלה.

עופר חוגי: עופר חוגי: אל תגיד שהם הגיעו.

עופר חוגי: אברהם שוחט: גם "הטליבאן" לא מדבר כך.

עופר חוגי: אם הוא רוצה מדינה מהסוג הזה, אז שיחיה במדינה מהסוג הזה.

עופר חוגי: עופר חוגי: תענה לעניין.

עופר חוגי: אברהם שוחט: אולי אתם לא יודעים שמוכרים בערך מיליון וחצי כרטיסים בשנה.

עופר חוגי: אני מבין שרק עשירים הולכים לתיאטרון.

עופר חוגי: מספרם של האנשים שהולכים לתיאטרון הוא כפול ממספרם של האנשים שהולכים לראות משחק כדורגל.

עופר חוגי: לפני כמה שנים אומנות לעם הגיעה לכל המקומות בארץ, ואני מתאר לעצמי שהרבה לא השתנה.

עופר חוגי: אני מציע שתביאו את התוכנית של אמנות לעם כדי שכולם כאן יראו היכן הם מופיעים.

עופר חוגי: בשנה הם יוצאים עם 1,400 מופעים רק בערי הפיתוח.

עופר חוגי: אז מה הקשקוש הזה?

עופר חוגי: אתה אף פעם לא ראית את הדברים האלה ואתה לא יודע מה עושים.

עופר חוגי: אם אתה רוצה שתהיה מדינה עם אופי מסוים, עם תרבות מסוימת, אז זו תהיה מדינת עולם שלישי שאני לא רוצה לחיות בה ואחרים לא רוצים לחיות בה, וזאת במקום שנחיה ביחד.

עופר חוגי: אל תספרו לי ש-25% לא הולכים לתיאטרון.

עופר חוגי: אני ראיתי את שאול יהלום עשר פעמים בהצגות ואת נחום לנגנטל ראיתי עשרים פעם בהצגות.

עופר חוגי: הבוחרים של ש"ס, הלא חרדים, הלכו להצגות בערד, בכרמיאל ובבית שמש.

עופר חוגי: לשמחתי הרבה הם לא שומעים לכם.

עופר חוגי: שאמרתי "טאליבן" לא התכוונתי חס וחלילה לטרור.

עופר חוגי: אני לא רוצה שתהיה פה אי-הבנה.

עופר חוגי: התכוונתי לזה שבראש אתה בדיוק כמוהם.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יעקב ליצמן: סמדר, בבקשה.

סמדר אלחנני: אני הייתי שותפה במשך כמה שנים לעניין התיאטראות.

סמדר אלחנני: העניין של ההקצבה השוטפת הוא בעייתי מאוד.

סמדר אלחנני: הם אף פעם לא יודעים כמה כסף יהיה להם.

סמדר אלחנני: המשרד צריך לשאוף ולהביא לידי Endowment.

סמדר אלחנני: זו כמובן בעיה תקציבית וצריך לעזור לו בזה.

סמדר אלחנני: צריכות להיות קרנות בשליטת המוסדות כדי שהמוסדות יוכלו לאכול מהפירות.

סמדר אלחנני: בדרך זו הם לא כל כך תלויים כל הזמן בממשלה.

סמדר אלחנני: יש ממשלה שהיא בעד תיאטרון ויש ממשלה שהיא נגד תיאטרון.

סמדר אלחנני: היו תקופות שבהם ההקצבה לתיאטרון גדלה מאוד ואחר כך היא ירדה.

סמדר אלחנני: אי אפשר לתת למוסד התרבותי לחיות כך.

סמדר אלחנני: בארצות אחרות יש מצב שבו המועצה הציבורית מחזיקה את ה-Endowment של התיאטרון ושל האופרה.

סמדר אלחנני: הם לא צריכים כל הזמן לחיות מההקצבה השוטפת.

סמדר אלחנני: אתם הבאתם לכאן את כל הקריטריונים, אבל לקראת הדיון בתקציב צריך להביא בפנינו אילו ההקצבות ניתנו לפי כל קבוצת קריטריונים.

אריה שומר: אנחנו נביא את זה.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת טלב אלסאנע, בבקשה.

טלב אלסאנע: לדעתי אין למשרד המדע, התרבות והספורט מדיניות ברורה בכל מה שנוגע למגזר הערבי.

טלב אלסאנע: יש איפה ואיפה בין הקצאת המשאבים.

טלב אלסאנע: חלקו של המגזר הערבי בתקציב קטן לאין שיעור מהשיעור של המגזר הזה באוכלוסייה במדינה.

טלב אלסאנע: המגזר הבדווי שהוא שבעים אלף נפשות נהנה מתקנה תקציבית נפרדת ויש אגף נפרד שעוסק בתרבות הדרוזית וזה מצוין משום שזה מאפשר להם לפתח את התרבות ואת המורשת שלהם ויש להם אפשרות גם להקים מוסדות.

טלב אלסאנע: לדרוזים מוקצה סכום של ארבעה מיליון ₪ לפיתוח התרבות והמורשת.

טלב אלסאנע: יש תקציב מוגדר שעל פיו אפשר לתכנן שנה שלמה.

טלב אלסאנע: לעומת זאת, לאוכלוסייה הבדווית אין סעיף תקציבי ואין גם תקציבים מוגדרים, למרות שהאוכלוסייה שלה היא פי שלוש מהאוכלוסייה הדרוזית.

טלב אלסאנע: לדעתי, צריך להיות סעיף תקציבי למגזר הזה.

טלב אלסאנע: צריך לאמץ את הגישה שממנה נהנה המגזר הדרוזי גם למגזר הבדווי.

טלב אלסאנע: אין שום סיבה לא לעשות זאת.

ויצמן שירי: אני יודע על 400 אלף שקל במינהלת הבדווים להנצחת מורשת הבדווים, מתוך 140 מיליון שקל שהיה שם בתקציב.

ויצמן שירי: העניין הוא שהרבה פעמים לא משתמשים בזה כי לא יודעים לנצל זאת.

ויצמן שירי: אני רוצה להתייחס לנושא מועצת ההימורים.

ויצמן שירי: לא יכול להיות שלגוף כזה לא יהיה יושב ראש כמעט שנה.

ויצמן שירי: אנחנו הרי יודעים שהייתה הבנה לגבי יושב ראש שהוא אלוף בצבא ושהוא לא מזוהה פוליטית והוא לא חבר מפלגת העבודה.

ויצמן שירי: יוצרים מצב שהתפקיד שלו יאושר רק אם המנכ"ל יפוטר, כי הוא מזוהה פוליטית.

ויצמן שירי: רוצים לפטר את המנכ"ל מר שאול סווירי, וזה התנאי של שר האוצר כדי שהוא יוכל למנות איש שלו.

ויצמן שירי: המכס במדינת ישראל גובה בשנה סכום של כששים מיליארד שקל בשנה וגם את העניין הזה של מינוי מנהל המכס הופכים לעניין פוליטי, ואנחנו כוועדת הכספים עברנו על כך לסדר היום.

ויצמן שירי: אנחנו רואים את אותו סיפור עם המינוי של נציב מס הכנסה.

ויצמן שירי: למרות המיתון הקשה יש עלייה ריאלית בגביית המסים במדינת ישראל.

ויצמן שירי: זה מראה לנו כיצד המדינה הזו מתנהלת למה אנחנו נראים כך.

ויצמן שירי: אדוני היושב ראש, אני שמעתי אותך מדבר על אחריות חברי הכנסת ושל ועדת הכספים בכל מה שקשור בתקציב.

ויצמן שירי: האחריות מתחילה אצל מי שרוצה את האחריות.

אבשלום וילן: המינויים הפוליטיים הם שערורייה.

אבשלום וילן: פה נעשה שחיתות לאור יום.

יעקב ליצמן: שר האוצר יופיע ביום שני בשבוע הבא.

יעקב ליצמן: מכל מקום, הוא בינתיים לא מינה אף אחד.

ויצמן שירי: אבל הודיעו למישהו שהוא מסיים את תפקידו.

ויצמן שירי: האם הוא כשלון?

ויצמן שירי: אם הוא כישלון אז היו צריכים לשלוח אותו כבר לפני שנה.

יעקב ליצמן: יוני היה הצלחה.

ויצמן שירי: יוני הוא הצלחה ענקית.

ויצמן שירי: יש במדינה מיתון ועל פי כל סטטיסטיקה ופרמטר עניין הגבייה היה צריך להיפגע קשות.

ויצמן שירי: 70% מהתקציב של המדינה נשען על הגבייה של מס הכנסה ועל מס ערך מוסף.

ויצמן שירי: אנחנו מאשרים את תקציב הטוטו ויש לנו אחריות על הטוטו, ולכן אנחנו צריכים להזמין לכאן את שר האוצר כדי שהוא יסביר לנו למה כל דבר זה פוליטיקה.

ויצמן שירי: הוועדה הזו אחראית על התקציב על כל מה שמשתמע.

ויצמן שירי: לא מדובר בגוף קטן של עשרה מיליון שקלים.

ויצמן שירי: זה גוף של 700 מיליון שקל שצריך להעביר את הרווחים שלו לטובת הציבור.

ויצמן שירי: הכל פוליטיקה.

ויצמן שירי: אין היום לאנשים רצון להתעסק בדברים שהם חלק מהיום יום בגלל המצב מדיני ביטחוני.

ויצמן שירי: אני חרד מזה שמנצלים את המצב המדיני ביטחוני שקיים היום לשם עשיית מחטפים בהרבה מאוד תחומים וגורמים לתקדימים שיהיה קשה מאוד אחר כך לתקן אותם.

ויצמן שירי: בעבר, היו למדינת ישראל שרי אוצר שהכניסו את המדינה לאינפלציה של 300%, 400% ו- 500% והם גרמו לכך שמדינת ישראל עמדה על סף פשיטת רגל.

יעקב ליצמן: האם איתן רוט עבד אצל שר האוצר?

ויצמן שירי: הוא עבד.

ויצמן שירי: אבל בעין של איש עסקים, לא של פוליטיקאי, אני אומר לך שעם כל הכבוד לו הוא לא יכול לבוא ולהראות כרטיס ביקור שבו הוא יראה לך שהוא הצליח באיזשהו נושא שהוא לקח על עצמו.

ויצמן שירי: רוצים לתת לו את האגף מספר שניים במדינת ישראל, אגף שיש בו הרבה מאוד כוח ועוצמה.

ויצמן שירי: מנצלים את הסיטואציה שבה נמצאת המדינה.

ויצמן שירי: פונים אלינו בבקשה להיות אחראים אבל אלה שפונים אלינו לא מראים אחריות.

ויצמן שירי: חבר הכנסת אלסאנע דיבר על מצב התרבות במגזר שלו.

ויצמן שירי: הכל מתחיל מזה שאין כיתות לימוד במגזר הזה, וכאשר אין כיתות לימוד, חשמל, מים וביוב אז בוודאי שלא יהיה תיאטרון.

ויצמן שירי: קודם כל צריך לדאוג לדברים האלה.

טלב אלסאנע: צריך גם זה וגם זה.

ויצמן שירי: אני רוצה להתייחס לתיאטרון באר-שבע .

ויצמן שירי: לתיאטרון באר-שבע יש כאלפיים מנויים.

ויצמן שירי: שיעור ההשתתפות של עיריית באר-שבע הוא כ-50%, ואני יודע כי יש בעיריית באר-שבע מצוקה אמיתית.

ויצמן שירי: חיים שם מהיד לפה.

ויצמן שירי: היא לא מסוגלת לשלם לעובדים שלה משכורת.

ויצמן שירי: לפני 25 שנה היה תיאטרון לתפארת, אבל עכשיו אין משאבים ולכן השחקנים המתאימים לא יבואו לשחק בתיאטרון הזה וכך רמת התיאטרון תרד ובהתאם ירד גם מספר המנויים.

ויצמן שירי: מדובר בתיאטרון שנמצא בחבל ארץ שמתגוררים בו 600 אלף תושבים.

ויצמן שירי: אי אפשר כל הזמן להשקיע את המשאבים באזור המרכז.

ויצמן שירי: דבר כזה לא ייתכן.

ויצמן שירי: אני מבקש שלפני אישור התקציב לשנה הבאה תהיה התייחסות וטיפול אמיתי לנושא הזה.

ויצמן שירי: תיאטרון באר-שבע הוא הגוף התרבותי היחידי שנשאר לנו.

אריה שומר: חבר הכנסת ויצמן, אני נמצא בתפקיד כעשרה חודשים בתפקיד ובמהלך ביקרתי בבאר שבע אולי שמונה פעמים, כולל בתיאטרון.

אריה שומר: אני גם ביקרתי בפסטיבל ערד, ביקרתי בפסטיבל בצפת בנושא דתיים-חילוניים-חרדיים.

טלב אלסאנע: אדוני המנכ"ל, אני מבקש ממך להתייחס בדבריך למגזר הערבי.

טלב אלסאנע: כלומר, מה אתם מתכוננים לעשות ובאילו סכומים מדובר.

אריה שומר: אנחנו מקציבים לכל הנושא של המגזר הערבי קרוב לשלושים מיליון שקל.

עופר חוגי: איך זה מופיע בסעיף התקציבי?

אריה שומר: אנחנו לא מגדירים את המגזר הערבי כמגזר ערבי.

אריה שומר: הוא מחולק בין התיאטראות והסעיפים השונים.

אריה שומר: לתיאטרון הערבי בחיפה יש 2,7 מיליון לתמיכה ומיליון לשיפוצים.

אריה שומר: בשנה שעברה נתנו בצפון קרוב ל-15 מיליון שקל מהתקציב הכולל של המשרד.

אריה שומר: השנה אנחנו מתכוונים להתכנס לנושא של הפריפריה.

אריה שומר: כלומר, הדרום, מקריית מלאכי ועד אילת.

אריה שומר: בסביבות חודש נובמבר אנחנו נעבור עירייה עירייה.

אריה שומר: אנחנו עברנו את המגזר הבדווי אחד לאחד.

אריה שומר: אני אישית הייתי ראש צוות שהתעסק רק בכפרים הערביים שיש להם אישורים או אין להם אישורים.

אריה שומר: אנחנו נביא את החומר הזה לפעם הבאה ונתייחס גם למגזר החרדי.

אריה שומר: אני לא רוצה להתבכיין על מחסור בכסף.

אריה שומר: הכסף הוא לא בעיה.

אריה שומר: אני חושב שהשנה קיבלנו תוספת, גם בשנה שעברה הייתה תוספת מסוימת.

טלב אלסאנע: למה שלא תאמצו את המודל שקיים במגזר הדרוזי גם למגזר הבדווי?

אריה שומר: הדרוזים מקבלים בסך הכל שני מיליון שקל.

אריה שומר: אנחנו נותנים למגזר הבדווי מעל שלושה-ארבעה מיליון שקל.

טלב אלסאנע: לא נכון.

טלב אלסאנע: אני אשמח לקבל פירוט.

אריה שומר: אני רוצה להתייחס למגזר החרדי.

אריה שומר: אנחנו יזמנו סיור בעיריית בני-ברק ובקריית טלז-סטון.

אריה שומר: כידוע לכם נושא הספורט הוא נושא די קשה במגזר החרדי, כי אי אפשר לעשות ספורט מעורב.

עופר חוגי: למה שלא תעשו שעות נפרדות?

אריה שומר: לראש עיריית בני ברק יש סגן אלוף של היאבקות חופשית בשם אריק זאבי.

אריה שומר: עיריית בני ברק מתגאה בבחור הזה.

אריה שומר: אנחנו ערכנו תוכנית לעיריית בני ברק וגם לקריית טלז-סטון בתחום הספורט, בהקמת בריכות שחייה, בתחרויות פנימיות בכדורגל ובכדורסל, בהקמת מגרשי ספורט שלא קיימים, ואני לא אמרתי אם זה מעורב או לא מעורב.

אריה שומר: אנחנו ניכנס לתחום הזה בשנה הבאה.

אריה שומר: דיברו כאן על עזרה למאמנים עולים.

אריה שומר: אנחנו מטפלים בנושא של מאמנים עולים.

אריה שומר: יש בעיה רצינית ביותר בנושא העלייה הרוסית.

אריה שומר: אנחנו מקדמים עכשיו במכון וינגיט תוכנית ל-150 מאמנים עולים.

אריה שומר: אנחנו הקצבנו לזה תקציב מהתקציב הכולל שלנו בסדר גודל של 7-5 מיליון.

אריה שומר: בעבר, חלק מזה היה במשרד הקליטה וחלק אחר אצלנו.

אריה שומר: לצערנו הרב, זה כבר לא נמצא יותר אצלנו.

אריה שומר: נושא ריכוז המשאבים.

אריה שומר: הנושא הזה הוא לא פשוט.

אריה שומר: אנחנו עושים עבודת מטה מאוד מסודרת עם מנכ"ל האוצר אהד מראני לריכוז המשאבים.

אריה שומר: עשינו זאת גם בעבר.

אריה שומר: יש לנו הבנה היום עם האוצר לגבי ריכוז המשאבים.

אריה שומר: עצם הקצאת המשאבים מהאוצר לחלל ולביוטכנולוגיה בסדר גודל של 50 מיליון היא הקפצה של המדע לגבהים רציניים ביותר.

אריה שומר: אנחנו לא מתכוונים לגרום בעיות בות"ת או באקדמיה.

אריה שומר: הנושא של חלוקת המשאבים ביננו ובין ות"ת צריך להיות בסדר האמיתי.

אריה שומר: ות"ת מטפלת באקדמיה, בשכר ובבנייה.

אריה שומר: היא מטפלת הרבה פחות במחקר ולכך יש את משרד המדע ואת האקדמיה לאומית.

אריה שומר: בנושא הספריות באמת לא מדובר בהרבה מאוד כסף.

אריה שומר: אנחנו מדברים על סדר גודל של 40-30 מיליון שקל.

אריה שומר: מצבן של 1,176 ספריות הוא מצב קשה.

אריה שומר: יש ספריה נהדרת בערד והיא באמת דוגמא, אבל בקריית מלאכי ובאשדוד, באשקלון ובחבל התענכים המצב הוא בקריסה טוטלית.

אריה שומר: חבר הכנסת בייגה שוחט אומר דברים נכונים לגבי הספריות, אבל ראש מועצה או ראש עיר שיש לו בעיה בתשתית וביוב יעדיף להשקיע את הכסף של הספריות בדברים האלה והוא דואג שהמשרד הממשלתי יטפל בדברים האלה.

אריה שומר: אני חושב שהקצאה של עשרה מיליון שקל כל שנה יכולה להספיק אם אנחנו נתחיל לטפל בזה עכשיו.

אריה שומר: ריכוז ההשפעה שלכם בנושא הספריות הוא דבר מאוד רציני.

אריה שומר: הממשלה הכירה בנושא הספריות.

אריה שומר: היא לא הכירה בגודל.

אריה שומר: היום הרשויות עוברות על החוק כאשר הן גובות כסף עבור הספריות.

אריה שומר: אנחנו צריכים לתת את דעתנו גם על ספריות תורניות, ממלכתיות ולאומיות.

אריה שומר: הייתה פנייה אלינו בעניין הזה ואנחנו מתכוונים לעסוק בזה.

אריה שומר: אנחנו משתדלים להיכנס לקריטריונים גם במבנה הארגוני היום של המשרד החדש.

אריה שומר: היו קריטריונים והם כרגע מתחדשים לבקרים.

אריה שומר: אין כפל תמיכות.

אריה שומר: אנחנו עובדים על הנושא הזה.

אריה שומר: אומנות לעם עושה במשך שנים עבודה שאין למעלה ממנה.

אריה שומר: היא עכשיו זרוע ביצוע של המשרד וסדר הגודל הוא 12 מיליון שקל ויש איזה תקציב נוסף שאנחנו מוסיפים להם.

אריה שומר: נעשית שם עבודה רצינית ביותר.

אריה שומר: "הבימה" מגיעה גם לבאר שבע.

עופר חוגי: כמה פעמים בשנה היא מגיעה לשם?

אריה שומר: היא מגיעה 6-5 פעמים בשנה.

אריה שומר: הפקה כזו עולה הרבה מאוד כסף.

אריה שומר: גם לעיריות קשה להרים את ההפקות האלה.

אריה שומר: אנחנו רוצים שהתיאטראות יגיעו גם לצפון וגם לדרום.

אריה שומר: אני מכיר באופן אישי את תיאטרון באר שבע.

אריה שומר: אני גם נכנסתי לתוכנית ההבראה של התיאטרון, נכנסנו אפילו לתיאטרון "מופת" שהוא מקורקע.

אריה שומר: אנחנו מנסים לעשות שם איזשהו שיתוף פעולה.

אברהם-בייגה שוחט: כמה אתם נותנים לתיאטרון באר-שבע?

אריה שומר: תשעה מיליון שקל.

ויצמן שירי: כמה אתה נותן לתיאטרון "הבימה"?

אריה שומר: לתיאטרון הבימה אנחנו נותנים 22 מיליון.

ויצמן שירי: השאלה היא כמה מנויים יש להם?

אריה שומר: חבר הכנסת ויצמן, לא כדאי להעלות כאן את נושא הקריטריונים.

אריה שומר: אנחנו בודקים את הנושא הזה ומטפלים בו.

ויצמן שירי: זה לא סוד כי חלק קטן מהמנויים בתיאטרון באר-שבע הם לא תושבי באר-שבע.

ויצמן שירי: עיריית באר- שבע לא יכולה לסבסד את הדבר הזה וכתוצאה מזה שאין סבסוד אין תיאטרון שהוא על רמה.

אריה שומר: מתגבשים עכשיו קריטריונים חדשים לגבי התיאטראות והנושא של כל תיאטרון לגופו של עניין נלקח בחשבון.

אריה שומר: נושאים כמו: הכנסות התיאטרון, חוק האזרחים הותיקים הם גם נושאים שנכללים.

אברהם-בייגה שוחט: כמה כסף מקבל תיאטרון "הקאמרי", אם בכלל?

רוני ברקת: בסביבות עשרה מיליון.

ויצמן שירי: הדבר הכי חשוב הוא כמה מנויים יש להם?

אריה שומר: חמישים שנה אחרי הקמת המדינה מצבם של התיאטראות האלה הוא בכי רע.

עופר חוגי: למה?

עופר חוגי: הרי יש להם כל כך הרבה מנויים.

אריה שומר: זה לא רק עניין של מנויים.

עופר חוגי: כמה כסף מקבל שם המנכ"ל?

אריה שומר: זו אחת השאלות שאני לא רוצה לגעת בהן.

עופר חוגי: כמה כסף מקבל שם השחקנים?

אריה שומר: הם לא מקבלים כמו המנכ"ל.

פרידה סופר: השחקנים הם שכירים.

אריה שומר: נושא התיאטראות מקבל עכשיו שקיפות בקריטריונים שאנחנו מכינים.

אריה שומר: מדובר כאן על העמדת התיאטראות על קריטריונים אמיתיים ושקופים.

אריה שומר: אני מקווה שהשנה אנחנו נגיע למצב הזה.

אריה שומר: אנחנו אמרנו שאנחנו נציג את הנושא הזה כאן.

עופר חוגי: האם אתם תקבעו שכר מקסימלי למנכ"לים?

אריה שומר: זה מסמכותנו לקבוע, כי מדינת ישראל תומכת בתיאטראות האלה ובמפעלים האלה.

אריה שומר: זכותנו להתערב במשכורת המנהלים.

אריה שומר: מנהלים שלא יעמדו בתכנים ובשקיפות יצטרכו לעזוב.

אריה שומר: אי אפשר יהיה להזרים כל הזמן כסף לאותם תיאטראות ולממן אותם.

אריה שומר: אני מדבר על חיפה, באר שבע ועל תזמורת רשות השידור.

ויצמן שירי: אני לא מאחל לאף אחד לקבל את המשכורת של מנהל תיאטרון באר שבע.

אריה שומר: אל תהיה בטוח.

ויצמן שירי: המשכורת שלו היא 70% ממשכורת של מנכ"ל במשרד ממשלתי.

אריה שומר: אני חושב שאתה טועה.

ויצמן שירי: אני מציע לך לבדוק זאת.

אריה שומר: אנחנו חושבים כי מגיע יותר תקציב לתיאטרון באר שבע מפאת מיקומו ובגלל האוכלוסייה שהוא משרת.

אריה שומר: אנחנו מדברים גם על חיפה וגם על ירושלים ועל תל-אביב.

אריה שומר: אנחנו לא מתבכיינים בפני ועדת הכספים, חד וחלק, לא.

אריה שומר: אנחנו משתדלים לעשות את המיטב ובשקיפות הכי גדולה עבור האוכלוסייה החרדית, החילונית, הערבית ולכולם.

אריה שומר: הכל פתוח לכל מי שרוצה.

אריה שומר: מועצת ההימורים.

אריה שומר: אנחנו כבר עשרה חודשים נמצאים ללא יושב ראש מועצת ההימורים ואני חושב שזו דוגמא קשה מאוד.

אריה שומר: אני כמנכ"ל משרד ממשלתי צריך להיזהר בדיבורי.

אריה שומר: יושב ראש מועצת הימורים מתמנה בהסכם של שני שרים, שר האוצר ושר התרבות, המדע והספורט.

אריה שומר: היה הסכם לגבי היושב ראש בתנאי שהמנכ"ל גם יוחלף.

אריה שומר: זה לא יכול להיות כתנאי כי מנכ"ל מתמנה על ידי מליאת המועצה.

אריה שומר: שר האוצר מתנגד לחתימה והוא הסכים למועמד.

אריה שומר: המצב הוא בכי רע.

אריה שומר: התקציב לא אושר.

ויצמן שירי: מי מחליט לגבי ה-700 מיליון שקלים של שנת 2001?

אריה שומר: יושב כאן סמנכ"ל שלי שהוא גם חבר במועצת ההימורים.

אריה שומר: הם עובדים על פי תקציב 2000 והם נותנים אותו מידי חודש בחודש כמו שעשו בשנת 2000.

ויצמן שירי: גופים חדשים שנכנסו בשנת 2001 לא קיבלו אגורה שחוקה.

אריה שומר: האחריות הכוללת היא של המשרד שלנו.

אריה שומר: המצב הוא בכי רע.

אריה שומר: הנושא הועלה על ידי השר מתן וילנאי בפני היועץ המשפטי לממשלה.

אריה שומר: מבקר המדינה אמר לי באופן אישי שאנחנו אחראים על הנושא.

אריה שומר: התשובה שלי לגבי מועצת ההימורים היא שאין תקציב והמצב הוא לא טוב.

יעקב ליצמן: אנחנו מודים למנכ"ל על דבריו.

יעקב ליצמן: נדמה לי כי זו הפעם הראשונה שאנחנו דנים במשרד המדע, התרבות והספורט.

יעקב ליצמן: במסגרת הדיונים על התקציב אנחנו הולכים לדון על כל משרדי הממשלה.

יעקב ליצמן: לא קיבלנו היום רשימה של מוסדות שקיבלו תמיכות למרות שביקשנו.

יעקב ליצמן: אני בטוח שאנחנו נקבל זאת בימים הקרובים ונעביר זאת לחברי הוועדה.

יעקב ליצמן: אנחנו מבקשים זאת מכל משרדי הממשלה.

יעקב ליצמן: נושא הספריות החרדיות.

יעקב ליצמן: אני הייתי רוצה לשמוע על הקמה של שתיים-שלוש ספריות כאלה.

אריה שומר: אני אשמח לדווח על זה.

יעקב ליצמן: אין למועצת ההימורים יושב ראש ואין אף אחד שיפקח.

יעקב ליצמן: ממשלה לא יכולה לתפקד עם תקציב של אחד חלקי שתים עשרה מעבר לשבעה חודשים.

יעקב ליצמן: אנחנו נמצאים עכשיו כבר בחודש אוקטובר ולא יכול להיות שתעבור שנה שלמה מבלי שיאשרו להם תקציב.

יעקב ליצמן: מצב כזה הוא לא סביר ולא נורמלי.

יעקב ליצמן: העובדה שהמועצה מתפקדת אולי מוכיחה שלא צריך יושב ראש ומנכ"ל.

ויצמן שירי: זה לא דופק.

ויצמן שירי: זה נוח לאנשים וזו בושה וחרפה.

יעקב ליצמן: מחר יהיה פה מבקר המדינה ואנחנו נשאל אותו מהי דעתו בסוגיה הזו.

יעקב ליצמן: תודה רבה, הישיבה נעולה.