ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 304, 2001-09-24 10:00

חברי הוועדה: משה גפני אמנון כהן נחום לנגנטל יוסף פריצקי מוזמנים: דודו לביא סגן מנהל מח' קרנות נאמנות, רשות ני"ע חגית נאמן, עו"ד יועמ"ש, הבורסה לני"ע אסף הרליך אגף תקציבים, משרד האוצר אמיר שביט אגף תקציבים, משרד האוצר ארז ימיני אגף תקציבים, משרד האוצר אלי רונן משרד התשתיות הלאומיות

קצרנית: תיקון לתקנון הבורסה בעניין נגזרים על שערי מט"ח.

יעקב ליצמן: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

יעקב ליצמן: אני רוצה להצביע על העברה שהיתה כאן לפני שבוע ימים - ונפלה.

יעקב ליצמן: אנחנו נצביע עליה פעם נוספת.

יעקב ליצמן: מס' פנייה לוועדה: 200/א.

יעקב ליצמן: "השר לענייני דתות מציע שינויים בתקציב משרדו.

יעקב ליצמן: ." הרפרנטית שהיתה כאן בשבוע שעבר הסבירה אבל הוועדה דחתה את הסברה.

יעקב ליצמן: "...

יעקב ליצמן: מבקשת העברה שנועדה לממן מכונים ליהדות על פי מסקנות ועדת נאמן, וכן תוספת למבני דת לדרוזים מכספי העודפים משנת 2000".

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה (על פנייה 200א) בעד – 0 נגד – 1 לא אושר אני מבקש רוויזיה.

יעקב ליצמן: (אחרי 2 דקות) אני מצביע על הרוויזיה שלי לפנייה 200א.

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה (על הרוויזיה) בעד - 0 נגד – 2 הרוויזיה לא אושרה אנחנו מדברים על תיקון לתקנון הבורסה בענין נגזרים על שערי מט"ח.

דודו לביא: אנחנו מבקשים את אישור הוועדה לתיקון תקנון הבורסה, כך שבכל מקום שבו יש התייחסות לשער הדולר, יומר הדבר בהתייחסות לשער המט"ח.

דודו לביא: הדבר נועד לאפשר תחילתו של מסחר בנגזרים, אופציות וחוזים עתידיים בבורסה לניירות ערך בתל-אביב על נכס בסיס, שהוא גם מטבע חוץ שאינו השער היציג של הדולר של ארה"ב.

דודו לביא: היום נסחרים בבורסה אופציות שנכס הבסיס שלהן הוא השער היציג של הדולר של ארה"ב.

דודו לביא: התיקון הזה אמור לאפשר תחילתו של מסחר, כפי שמתוכנן בסוף חודש נובמבר שנה זו, באופציות שנכס הבסיס שלהן הוא השער היציג של מטבע יורו.

סמדר אלחנני: התקנה הזאת הותקנה לפני הזעזועים האחרונים.

סמדר אלחנני: בטח חשבתם עליה הרבה זמן עד שבישלתם אותה.

סמדר אלחנני: האם זה מאפשר גידורים לא רק לספקולנטים או שזה רק לספקולנטים?

סמדר אלחנני: האם אתם יכולים להבטיח שלא יחזור מה שהיה בפעם האחרונה ששאלתי, שמישהו שיחק בנגזרת של נייר שלא היה במדד המעו"ף?

דודו לביא: להבדיל מהמקרה שאליו את מתייחסת, ששם היה מדובר בפעילות בנגזרים שנכס הבסיס שלהם הוא מדד תל-אביב 25, פה מדובר בנגזרים שנכס הבסיס שלהם הוא מטבע חוץ.

דודו לביא: במקרה הזה, על פי ההצעה, מוצע להוסיף על האופציות הנסחרות בארץ על שער הדולר גם אופציות על שערי מטבעות אחרים, כאשר בשלב הראשון זה מטבע אירו.

דודו לביא: הדבר הזה אמור לתת מענה לביקוש שכבר היום קיים בפעילות גידור, אבל כמובן גם לפעילות ספקולנטית על שערי מטבעות החוץ, דבר שמתאפשר היום רק באמצעות פעילות בחו"ל.

דודו לביא: הדבר הזה יאפשר לאותם גורמים שהיום פועלים במטבע אירו - בין היתר גם קרנות הנאמנות באירופה ובארצות הברית - לפעול בארץ.

דודו לביא: עלויות העיסקה אמורות להיות נמוכות בצורה משמעותית.

יעקב ליצמן: האם לתיקונים האלה יש יותר משמעות היום לאור מה שקרה?

דודו לביא: התיקונים האלה אמורים להביא את הנגישות של הציבור הרחב.

דודו לביא: .

יעקב ליצמן: הגשתם את זה באוגוסט שעוד לא היה המקרה בtwin towers.

חגית נאמן: התיקון הזה נועד לאפשר את הנגישות למסחר בשער היורו, כאשר ב-1 בינואר 2002 מאמצות אותו 12 מדינות באירופה כמטבע רשמי.

חגית נאמן: סל העיסקאות בתקופה האחרונה, ובוודאי אחרי אותה תקופה, יגדל מאוד, ואז הצורך לגידור העיסקאות האלה יגדל.

יעקב ליצמן: מי בעד תיקון לתקנון הבורסה בעניין נגזרים על שערי מט"ח?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה (על תיקון לתקנון הבורסה בעניין נגזרים על שערי מט"ח) בעד – 3 נגד – 0 אושר אנחנו באישור מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 במס הכנסה.

יעקב ליצמן: אדוני יושב-ראש ועדת המשנה, מ-1 עד 31 אין הסתייגויות?

יוסף יצחק פריצקי: אין הסתייגויות.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 במס הכנסה?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה (על מוסדות ציבור מ-1 עד 31 לעניין סעיף 46 במס הכנסה) בעד – 3 נגד – 0 אושר

יוסף יצחק פריצקי: אני מכין מכתב שאני אשמח אם אדוני יחתום עליו.

יוסף יצחק פריצקי: המצב באגף מס הכנסה בתחום הזה הוא מאוד לא טוב מבחינת כוח אדם.

יוסף יצחק פריצקי: זה מביא לכך שבקשות מתעכבות חודשים על גבי חודשים.

יוסף יצחק פריצקי: ישב כאן איש הנציבות, מר דוד יהושע, ואמר שעובדת אחת פצועה, עובד אחד פורש לפנסיה ועובד אחד איננו, מה שמשאיר אותו לבד.

יוסף יצחק פריצקי: כל מה שהוא עושה זה מרים טלפונים.

יוסף יצחק פריצקי: הוא לא מסוגל להשתלט על החומר.

יעקב ליצמן: אני מצטרף למכתב.

סמדר אלחנני: אני אחתים את כולכם.

איוור קירשנר: בעיה נוספת היא שהבקשות מתעכבות על שולחן שר האוצר הרבה מאוד זמן.

יוסף יצחק פריצקי: זה משהו אחר.

יוסף יצחק פריצקי: 3.

יוסף יצחק פריצקי: שינויים בתקציב לשנת 2001

יוסף יצחק פריצקי: סגן שר החוץ של מדינת ישראל, חבר הכנסת מיכאל מלכיאור, החליט שהוא מקיים מתקציב משרד החוץ פרוייקט של יום הכיפורים במתנ"סים.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא רוצה להתווכח אם כן צריך לקיים יום כיפור במתנ"סים או לא צריך לקיים יום כיפור במתנ"סים, אבל מאימתי משרד החוץ של מדינת ישראל מממן פעולה כזאת.

יוסף יצחק פריצקי: מה למשרד החוץ במימון פעולה כזאת?

יעקב ליצמן: אולי זה שייך לתפוצות.

יוסף יצחק פריצקי: לא, זה פה.

יעקב ליצמן: כן, אבל אולי בגלל שהם אמורים לבוא לפה.

יוסף יצחק פריצקי: אני מאוד מבקש, אדוני היושב-ראש, שיסבירו לנו את זה.

יוסף יצחק פריצקי: זה יכול לבוא מתקציב משרד הדתות, מתקציב משרד החינוך, אבל מה זה עושה בתקציב משרד החוץ?

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים למספר פנייה 168.

יעקב ליצמן: אם הרכבת, קרי משרד התחבורה, משקיעים כסף בבורסה, בניירות ערך, לא משנה במה, הם לא עושים את זה בלי האישור של החשב הכללי.

יעקב ליצמן: אי אפשר לבוא ולהגיד שרק שר התחבורה אשם, גם שר האוצר אשם.

יעקב ליצמן: אתה לא יכול להראות קשיחות אל מול החשב הכללי.

אמיר שביט: הרכבת עד סוף שנת 2000 היתה שייכת מבחינה תקציבית למע"צ.

אמיר שביט: ב-2001 ריכזנו את כל התשתית של התחבורה – מע"צ, הרכבת והפיקוח העירוני בתקציב אחד.

אמיר שביט: עכשיו, ברגע שעשינו את זה, כל הביקורת החשבונאית על הרכבת עברה לחשב משרד התחבורה.

אמיר שביט: חשב משרד התחבורה ומשרד התחבורה קובעים את הצטיידות הרכבת.

אמיר שביט: .

יעקב ליצמן: טוב, אנחנו עוברים למספר פנייה 168.

אמיר שביט: אני מעביר 12 מיליון שקל לסיבסוד הרכבת.

אמיר שביט: אנחנו במהלך השנה האחרונה הגענו לאיזה שהן הבנות בין משרד התחבורה למשרד האוצר לגבי הפרדה של הרכבת מרשות הנמלים.

אמיר שביט: כנגד ההבנות האלה סיבסוד הרכבת עובר לתקציב משרד התחבורה ולא לתקציב רשות הנמלים והרכבות.

אמיר שביט: זה חלק מהפתיחה של אותו עניין.

יוסף יצחק פריצקי: הסיבסוד הוא לסיבסוד כרטיסי נסיעה כמו ב"אגד".

אמיר שביט: תעריפי הנסיעה.

יוסף יצחק פריצקי: בכמה הרכבת מסובסדת היום?

אמיר שביט: כל זה ביחד מגיע ל-80 מיליון שקל.

אמיר שביט: זה בלי הפיתוח.

יוסף יצחק פריצקי: אבל את "אגד" אתה מסבסד כמעט במיליארד.

אמיר שביט: אבל ב"אגד" הסיבסוד הוא הרבה בתחום ההצטיידות, בתחום הכרטיסים.

יוסף יצחק פריצקי: אבל אין ספק שרכבת עדיפה.

אמיר שביט: מספר הנוסעים שנוסעים ב"אגד" בשבועיים זה בערך מספר הנוסעים שנוסעים ברכבת במהלך השנה.

יעקב ליצמן: פנייה 204.

אמיר שביט: ב-204 יש החזר הלוואה לרשות הנמלים בגין השקעות שעשו ברכבת.

יעקב ליצמן: זה גם סובסידיה?

אמיר שביט: אני מפריד את זה, כי יש סובסידיה שנכנסת לתעריף, שזה מה שדיברתי בבקשה הקודמת, ויש את ה-24 מיליון שקשורים להחזר הלוואה לרשות הנמלים בגין השקעות שנעשו ברכבת.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 168 ופנייה 204?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה (על פנייה 168 ו-204) בעד – 2 נגד – 0 אושר פנייה 208 – בקשה לחייב פרוייקטים בטיחותיים בקו התפר.

אמיר שביט: זה רק בהרשאה להתחייב.

אמיר שביט: אנחנו פשוט מעבירים הרשאה להתחייב מהרזרבה הכללית.

יעקב ליצמן: אתה יכול להגיד לנו איפה זה בקו התפר?

אמיר שביט: אני לא יודע בדיוק.

יעקב ליצמן: אנחנו בכל זאת נצביע.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 208?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה (על פנייה 208) בעד – 3 נגד – 0 אושר פנייה 194.

אסף הרליך: יש פה כמה שינויים בתקציב הפיתוח של משרד הבינוי והשיכון, כאשר אחד מהם זה העברת 4 מיליון שקל ממינהל מקרקעי ישראל.

אסף הרליך: כדי שהמשרד יוכל להתחייב אנחנו לוקחים 4 מיליון שקל מהרזרבה הכללית בהרשאה להתחייב.

יעקב ליצמן: אתה יודע מה המצב של הרזרבה הכללית שאתם לוקחים כסף?

אסף הרליך: זה לא כסף, זו הרשאה.

יעקב ליצמן: אפשר בלי גבול?

סמדר אלחנני: השנה יש תקרה של כ-60 ומשהו מיליארד שקל.

יעקב ליצמן: אפשר לדעת איפה אנחנו עומדים בזה?

סמדר אלחנני: יש גם רזרבה בהרשאה להתחייב, שהיא בעיקרה לתקציב פיתוח בתקציב משרד הביטחון.

סמדר אלחנני: בתקציבים הרגילים זה מעט מאוד.

יעקב ליצמן: האם זה נוצר כל שנה?

סמדר אלחנני: כל שנה.

סמדר אלחנני: זה עושה את התקציב לשנים הבאות בלתי גמיש לחלוטין, כי אם עכשיו אתה מתחייב ל-60 מיליארד, שזה מתחלק על 5 שנים, אז סגרת 12 מיליארד לכל שנה למשך 5 השנים הבאות.

אסף הרליך: העברה של 24 מיליון שקל מתוכנית של פיתוח תשתיות לבנייה חדשה בעיר אלעד לתוכנית תכנון ופיקוח בהתאם להסכם שנחתם בין משרד האוצר למשרד השיכון.

אסף הרליך: המשרד השקיע כסף בתכנון ופיקוח על פרוייקטים בעיר אלעד, ועכשיו העיר אלעד, אחרי שהכסף הזה נגבה מהקבלנים, מחזירה את זה חזרה לתוכנית תכנון ופיקוח.

יוסף יצחק פריצקי: המדינה נתנה הלוואה להוצאות הפיתוח, והקבלנים שבחרו דירות לקחו עבור הפיתוח והחזירו את הוצאות הפיתוח למדינה.

אסף הרליך: המדינה עושה את הפיתוח.

אסף הרליך: הפיתוח עולה כסף.

יוסף יצחק פריצקי: אתה אומר לי שה-24 מיליון יחזרו למדינה.

אסף הרליך: זה הכל חוזר למדינה.

אסף הרליך: זה משק סגור.

אסף הרליך: אם המדינה משקיעה 100 מיליון שקל בפיתוח, ה-100 מיליון שקל מוחזרים לה.

יוסף יצחק פריצקי: זאת בעצם הלוואה.

יוסף יצחק פריצקי: כשכותבים את התקציב בצורה הזאת, המשמעות היא ש24 מיליון שקלים יוצאים ממשרד השיכון.

אסף הרליך: לא, הם חוזרים לתוכנית תכנון ופיקוח.

יוסף יצחק פריצקי: כן, אבל אני לא יכול לעבוד איתם.

אסף הרליך: המשרד משתמש בו לדברים אחרים.

יוסף יצחק פריצקי: מה זה תקן מוסדות ציבור?

אסף הרליך: זה שינויים פנימיים במימון תקן ברודט.

יוסף יצחק פריצקי: תקן ברודט שונה?

יעקב ליצמן: לא.

יוסף יצחק פריצקי: אז מה זה?

אסף הרליך: את ההרשאה להתחייב של התוכנית צריך לממן משירותי מימון.

אסף הרליך: מכיוון שהשנה חסר שם כסף, לקחנו מתוכנית האם של המשרד את ה-20 מיליון שקל שחסרים.

יוסף יצחק פריצקי: חסרים למה?

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לדעת לאן ה-20 מיליון האלה הולכים.

אסף הרליך: ההזמנה שיצאה לרשויות כבר יצאה, כלומר הן חתמו, רק צריך עכשיו לשלם את זה לקבלן.

אסף הרליך: בהתאם לשלבי הבנייה משחררים להם כסף.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 194?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה (על פנייה 194) בעד – 3 נגד – 0 אושר פנייה 198,199.

אסף הרליך: יש את מט"ש איילון שהוקם עבור מודיעין, לוד, רמלה ואולי ביתר עילית.

אסף הרליך: כל עיר, בהתאם למספר התושבים שלה, לוקחת חלק בהוצאות.

אסף הרליך: בשנה שעברה העברנו 14 מיליון שקל לחלק של מודיעין, והשנה אנחנו מעבירים עוד 11 מיליון.

אסף הרליך: בסך הכל מדובר ב25 מיליון, שזה החלק היחסי של מודיעין בפרוייקט.

יוסף יצחק פריצקי: אני מאוד בעד זה, רק תאמר לי מה עושים עם השפכים המטוהרים.

יעקב ליצמן: בקריית-ספר אין ביוב מוסדר.

ארז ימיני: כשבונים מכון טיהור, מתכננים אותו לקיבולת שפכים מסויימת.

ארז ימיני: הם השאירו בקיבולת השפכים קיבולת נוספת שתספיק לביתר עילית ולקריית-ספר.

יעקב ליצמן: מה קריית-ספר עושה עם השפכים שלה?

ארז ימיני: רשות מקומית חייבת לטפל בביוב שלה.

יעקב ליצמן: 20 אלף תושבים שגרים שם לא מחוברים למערכת הביוב.

יוסף יצחק פריצקי: העניין של הקולחים הרבה יותר מעניין.

יוסף יצחק פריצקי: אין ספק שזה דבר טוב, אבל אם אני שם כסף ובסוף המים הולכים לים, אז מי צריך את זה?

ארז ימיני: חבר הכנסת פריצקי, בכל מקרה צריכים לטהר את המים.

ארז ימיני: בכל מקרה חייבים להשתמש בקולחים כי זה המים הכי זולים.

יעקב ליצמן: הייתי מזמין את שר התשתיות שיסביר מה קורה במרכז הטיהור.

ארז ימיני: מכון הטיהור נמצא בשלבי בנייה.

ארז ימיני: העברות האלה יאפשרו להמשיך את הטיהור.

יעקב ליצמן: אנחנו נזמין את ראש מינהל הטיהור.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 73022.

ארז ימיני: מדובר פה בהעברת עודפים עבור פרוייקטים שקבלנים מבצעים עבור רשויות ניקוז.

ארז ימיני: לפעמים הפרוייקטים נגררים שנה, כי מקבלים את האישור על הפרוייקט במהלך שנת התקציב.

יוסף יצחק פריצקי: מישהו עושה משהו בנחל איילון?

ארז ימיני: באוקטובר שנה שעברה היה אירוע גשם מאוד חריג באיזור של הניקוז של נחל איילון.

ארז ימיני: הנחל לא מוכן לספיקה כזאת.

ארז ימיני: כשאתה מסדיר נחל, אתה מתכנון אותו לספיקה של אחוז אחד.

יוסף יצחק פריצקי: האם יש איזה שהוא דוח במשרד האוצר שיראה לנו מה מדינת ישראל משקיעה ומה היא מקבלת בכל השקעותיה בפרוייקטים שונים של מים, ניקוז, טיהור?

ארז ימיני: לבדוק מה עלות של שמירה זה מאוד בעייתי.

ארז ימיני: יש נוהל שאנחנו פועלים לפיו, שנקרא נוהל לבחינה כלכלית של פרוייקטי ניקוז.

ארז ימיני: הוא נבדק בצורה הבאה: רשויות הניקוז שרוצות לקבל על פרוייקטים מימון ממשלתי, מציגות את ההסתברות של אירוע שיטפון באותו איזור לפי פרמטרים מסויימים, שזה בעיקר תצפיות שהיו בעבר, ואז נבדק עלות הנזק שנגרמת מכל הצפה.

ארז ימיני: לפי הקריטריונים האלה אנחנו מנהלים את הפרוייקטים ומעבירים את התשתית בהתאם לסדר העדיפויות הלאומי.

יוסף יצחק פריצקי: לא על זה דיברתי.

יוסף יצחק פריצקי: אנחנו מעבירים כאן המון כספים אבל בסוף אין מים והנחלים יבשים.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לדעת אם עשיתם איזו שהיא בחינה של היקף ההשקעות בהשבה של מים, במפעלי טיהור, בהשבות קולחים, בצמצום מכסות, ואת התוצאה של הבחינה הזאת.

ארז ימיני: חבר הכנסת פריצקי, הבעיה הכי גדולה של משק המים היא בעיה של הסדרה מבנית.

ארז ימיני: ללא הסדרה מבנית, ללא מערכת תעריפים שתגרום לעידוד הקמת פרוייקטים של השבת קולחים, הפרוייקטים האלה יקרטעו, ואכן הם מקרטעים.

ארז ימיני: דווקא משרד האוצר מבין משרדי הממשלה הגיש הצעות רבות שחלקן הגדול לא התקבל.

יעקב ליצמן: את זה אנחנו נשמע מוועדת החקירה.

ארז ימיני: צריך הסדרה מבנית, שבמהותה זה איכות וריכוז סמכויות של כל תחום המים במשרד ממשלתי אחד במקום ב-10 משרדי ממשלה שונים, וקביעת תעריפי מים שיהיו מבוססים על עיקרון העלות.

יוסף יצחק פריצקי: כמה עולה היום הפקה של קוב מים.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להשקות עץ.

ארז ימיני: עץ שנמצא בתל-אביב אינו דומה לעץ שנמצא בערבה.

יוסף יצחק פריצקי: אתם לחקלאים בגין קיצוץ מים נותנים את אותה מכסה לזה שנמצא בתל-אביב ולזה שנמצא בערבה.

ארז ימיני: חבר הכנסת פריצקי, התמיכה שניתנת לחקלאים איננה בגלל מכסות המים אלא בגלל אובדן הכנסה שיש להם.

ארז ימיני: תנאי הסף של קבלת התמיכה זה פגיעה בהכנסה מחקלאות צמחית.

ארז ימיני: אנחנו מממשים החלטת ממשלה שהתקבלה לגבי תמיכה בחקלאות.

יוסף יצחק פריצקי: בסופו של דבר אין חוסר במים, כי אני יכול להביא מים מטורקיה, זה רק עניין של כסף.

יוסף יצחק פריצקי: אם אני משלם לחקלאי 2 שקלים עבור כל קוב, אני מעביר אותו למשטר של קיצבאות.

יוסף יצחק פריצקי: מה עשינו פה?

ארז ימיני: מה שאתה הצגת זה קצה הקרחון כי יש עוד בעיה.

ארז ימיני: חקלאי שיקבל תמיכות בגלל קיצוץ מכסות מים, יש לו תמריץ שלילי לוותר על מכסת המים תמורת קבלת מי קולחים שיכולים להוות תחליף מושלם בשבילו להשקייה.

ארז ימיני: אנחנו לא קובעים את המדיניות של הממשלה.

ארז ימיני: המדיניות של הממשלה זה לתמוך בחקלאים עכב קיצוץ מכסות המים בשיטה שהוזכרה.

ארז ימיני: אנחנו לא יכולים לקבוע, אנחנו יכולים לייעץ.

יוסף יצחק פריצקי: אז מה רוצים מכם?

סמדר אלחנני: ברגע שמחיר המים יקבע לא לפי סוג השימוש בו אלא לפי עלות ההפקה תפתר כל הבעיה.

יעקב ליצמן: מי בעד בקשה מס' 73022?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה (על בקשה מס' 73022) בעד – 2 נגד – 0 אושר אנחנו חוזרים לבקשה שנוגעת למט"ש איילון.

אלי רונן: מט"ש איילון הוא מתקן שמוקם באיזור תעשייה גזר.

אלי רונן: אחרי שהוא יושלם, בסביבות אפריל 2002, הוא יקלוט את שפכי רמלה, לוד, מודיעין, שוהם ועוד כמה ישובים.

אלי רונן: המתקן הזה חיוני בצורה בלתי רגילה.

אלי רונן: משנת 1993 ניסו להקים אותו ללא הצלחה.

אלי רונן: רק משנת 2000 הצלחנו להרים אותו על מסלול של עבודה.

אלי רונן: כרגע הוא נמצא בשלבים מתקדמים של עבודה.

אלי רונן: אנחנו מנסים לחבר למתקן הזה את קריית-ספר.

אלי רונן: אני אישית סיירתי שם לפני כחודש וחצי.

יעקב ליצמן: דיברנו על כך שקריית ספר לא מחוברת לרשת ביוב ארצית.

אלי רונן: אתה בהחלט צודק.

אלי רונן: חשבתי שזה לא נכון שביישוב שיש בו אוכלוסייה שגדלה בקצב גדול יחסית אין פתרון של ביוב.

אלי רונן: למודיעין עילית יש מתקן שנמצא בכניסה ליישוב.

אלי רונן: הלכתי לראות איך העסק עובד, ואכן הוא עובד יפה מאוד.

יוסף יצחק פריצקי: הוא כבר עובד?

אלי רונן: זה המתקן הזמני.

אלי רונן: השפכים של חלקה המזרחי של קריית ספר מתנקזים לוואדי.

אלי רונן: לפני כחודש וחצי נתתי הנחייה להקים באופן מיידי מתקן זמני באיזור הזה, כי כל התחברות לפתרון של מט"ש איילון היא שנה פלוס.

אלי רונן: עד שמקימים את מערכת ההולכה ועד שהמתקן מוכן לקלוט אותה לוקח למעלה משנה.

יעקב ליצמן: מה ההשקעה למתקן הזמני?

אלי רונן: זה צריך לעלות סדר גודל של 2,3 מיליון שקל.

אלי רונן: המצב שקיים עכשיו הוא בלתי נסבל.

אלי רונן: במקביל, חברת התכנון מתכננת את קו ההולכה ממודיעין עילית לעיר מודיעין.

אלי רונן: שם היא מתחברת למט"ש איילון.

אלי רונן: זה כבר נמצא בעבודה.

אלי רונן: היו כמה קשיים עם מע"צ, כי מע"צ מרחיבה שם את הכביש.

אלי רונן: פעלתי מול מנכ"ל מע"צ, והוא איפשר להם לקדם את התכנון של קו ההולכה.

אלי רונן: כרגע אנחנו נמצאים בנקודה שבה מודיעין עילית צריכה לבחור בין שתי חלופות: אם להקים מתקן עצמאי שלה או להתחבר למט"ש איילון.

אלי רונן: הבדיקה הזאת מתבצעת על בסיס כלכלי, כי היום, כפי שאתם יודעים, המים הם משאב במחסור.

יוסף יצחק פריצקי: איזה אינטרס יש לעירייה?

יוסף יצחק פריצקי: היא לא יכולה למכור את המים.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבין ששווה לעירייה למכור קולחים לחקלאים.

אלי רונן: היום זה אפילו יותר כלכלי מאשר למכור לחקלאים, משום שאתה יכול למחזר את המים לצרכים העירוניים.

יוסף יצחק פריצקי: לגינות, למשל.

יוסף יצחק פריצקי: אפשר לעשות את זה?

אלי רונן: אפשר לעשות את זה אם אתה מביא את הקולחים לאיכות כזאת שאתה יכול להשתמש במים.

אלי רונן: היום למתקנים הקונבנציונאליים אין את היכולת, אתה צריך לשדרג אותם.

יעקב ליצמן: מתי הפרוייקט הזה יתחיל לפעול?

אלי רונן: אני מקווה שבאפריל 2002 המתקן הזה יתחיל לעבוד.

אלי רונן: הוא מתקן מאוד חשוב.

אלי רונן: מכיוון שהחלק של מודיעין בא דרך משרד השיכון, אנחנו מבקשים את העברה ממשרד השיכון.

יעקב ליצמן: בינתיים אין לך פתרון לקריית-ספר.

אלי רונן: הפתרון לקריית ספר הוא בהתחברות למערכת ההולכה.

יוסף יצחק פריצקי: הבעיה שהזיהום של קריית ספר לא בא למתקן הטיהור.

יעקב ליצמן: אני אומר לו שהוא צריך לעשות קו הולכה.

אלי רונן: אז אנחנו מתכננים את הקו הזה.

יעקב ליצמן: כמה זמן?

אלי רונן: התכנון צריך להמשך לא יותר מ-3,4 חודשים, ואז צריך להכנס לביצוע.

אלי רונן: פניתי למשרד ראש הממשלה, כי בשנה שעברה התקבלה החלטה לגבי ישובים במסגרת טיפול נקודתי כאשר קריית ספר לא היתה כלולה.

יעקב ליצמן: נצטרך לקיים על זה דיון.

יעקב ליצמן: כמה משרד התשתיות מוכן להשקיע בביוב של קריית ספר?

אלי רונן: אנחנו נעמיד את כל התקציבים הנדרשים על-מנת לפתור את בעיית הביוב.

יוסף יצחק פריצקי: האם יש בעיית ביוב בקריית ספר או שזאת בעיה של טיהור שפכים, קולחים?

אלי רונן: יש להם מתקן אחד שמנקז את כל השכונות המערביות.

אלי רונן: זה עובד יופי.

אלי רונן: השכונות החדשות שנמצאות בצד המזרחי הולכות לוואדי.

יעקב ליצמן: אני מבין שלגבי קריית ספר תוך 3,4 חודשים יסתיים הנושא של התכנון ויתחיל הביצוע.

יעקב ליצמן: אני מבין ממך שאתם לא תתנו למצב להשאר כמו שהוא.

אלי רונן: ודאי שלא.

אלי רונן: אנחנו נעמיד את כל האמצעים הדרושים.

אלי רונן: חשוב לזכור שקריית ספר, גם אם תהיה יישוב במסגרת היישובים בטיפול הנקודתי, תצטרך להחזיר את ההלוואה שתנתן לה.

אלי רונן: בשביל הלוואה צריך חוקי עזר מוסדרים.

יעקב ליצמן: יושב-ראש המועצה עושה הרבה בשביל זה.

אלי רונן: אנחנו עוזרים לו לטפל בעניין הזה.

יעקב ליצמן: תודה רבה שבאת.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 198,199?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה (על פנייה 198,199) בעד – 2 נגד – 0 אושר