ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 293, 2001-07-24 10:30

יעקב ליצמן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

יעקב ליצמן: על סדר היום תקנות מס הכנסה (הנחות ממס ביישובי גבול הצפון) להגדלת ההנחה לקרית שמונה.

ישראל כץ: אני רוצה לברר את המעמד של העניין.

ישראל כץ: נתקלתי במעמד מאוד מוזר.

ישראל כץ: ביום העצמאות האחרון הוזמנתי לקרית שמונה, חגגו שם ברוב עם כעשרת אלפים אנשים וקיבלתי את תואר יקיר העיר על פעילותי למען קרית שמונה ובין השאר ציינו את החוק שהעברנו כאן בוועדה.

ישראל כץ: פה בוועדה קיבלנו החלטה על חוק להגדיל את הפטור לקרית שמונה מ-20 ל-25%.

סמדר אלחנני: עד 25%.

ישראל כץ: כשהיה עיכוב בביצוע, פנינו לאנשי האוצר והם פעלו בצורה מאוד יעילה והכסף כבר מזמן בבנק של האנשים, רטרואקטיבית מינואר.

ישראל כץ: זה היה במסגרת התיקון הכללי של החוק.

ישראל כץ: פתאום אני קורא בעיתונים ששר האוצר ביקר שם והודיע להם שתהיה הגדלה וכו'.

יעקב ליצמן: כלומר, אנחנו עושים עכשיו דיון סרק?

ישראל כץ: השאלה היא מאוד חשובה.

ישראל כץ: אם עכשיו אנחנו הולכים לאשר תקנות שנובעות מהחוק, זה דבר מקובל, אבל זו לא החקיקה שכבר עשינו אותה.

ישראל כץ: מידי פעם אנחנו מקבלים כאן החלטות שאחרי כן מקבלות ניסוח משפטי.

ישראל כץ: לפעמים הביצוע לא תואם.

ישראל כץ: אם זה התקנות, אז מדוע השר הכריז על מה שהוא הכריז?

ישראל כץ: דרך אגב, אנשים צעקו לו שם שהם קיבלו כבר את הכסף, הכסף בכיס.

ישראל כץ: אם קיבלנו החלטה להגדיל את הפטור, וגברת שניידר ניסחה את ההחלטה בצורה משפטית, האם זה לא אוטומטי מוגדל ל-25% או שזה נתון עדיין לשיקול דעתו של שר האוצר?

סמדר אלחנני: אני רוצה להדגיש שקרית שמונה נבדלה מהרשימה האחרת.

סמדר אלחנני: אני רוצה לחזק את דבריו של חבר הכנסת כץ.

סמדר אלחנני: הגיעו אליי מכתבים ופקידי האוצר עשו בפועל משהו שלא היה חוקי.

סמדר אלחנני: הם נתנו לתושבי קרית שמונה את ההנחה בלי שהיתה להם סמכות, מתוך הנחה שכתוב בחוק.

ישראל כץ: הם עשו את זה על סמך חוק.

ישראל כץ: היתה סוגיה דומה עם חבר הכנסת יצחק סבן עם המשכנתאות, שאנחנו החלטנו ואחרי זה אנשי האוצר עשו אחרת.

סמדר אלחנני: שר האוצר צריך להתקין תקנות.

ישראל כץ: אני אומר דבר עקרוני.

ישראל כץ: אנחנו יכולים לקבל החלטה, אבל יכול להיות שבסוף הגורמים הממשלתיים מפרשים אותה אחרת.

יעקב ליצמן: נניח מצב בו היום לא נחליט כלום, האם קרית שמונה מקבלת את ההגדלה?

ישראל כץ: זו שאלה אחרת – אם כשאין תקנות החוק תקף.

ישראל כץ: אני שואל מה המעמד של ההחלטה שלנו.

אנה שניידר: אנחנו צריכים לזכור שיש לנו את סעיף 11 לפקודת מס הכנסה.

אנה שניידר: הסעיף הזה אומר כך: "שר האוצר רשאי, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע בתקנות הוראות בדבר הנחה ממס על הכנסה שהופקה, בדרך שנקבעה בתקנות, בשטח התיישבות חדשה או בשטח פיתוח שהוגדרו באותן תקנות, או על הכנסות של תושב שטח כאמור, וכן רשאי הוא, באישור כאמור, לקבוע ניכוי נוסף בשל נכסים של מפעל באותו שטח, והכל בתנאים שיקבע".

אנה שניידר: זה סעיף מסגרת שמכוחו הותקנו במשך השנים כל התקנות שנותנות את ההנחה בפועל.

אנה שניידר: נקבע שם השיעור של ההנחה, נקבעו התנאים לקבלת ההנחה וכל זה נקבע בתקנות באישור ועדת הכספים של הכנסת.

אנה שניידר: יישובי גבול הצפון, אילת, מצפה רמון, היאחזויות נח"ל וכו', זה מה שהיה בחוק.

אנה שניידר: במשך השנים תוקפן של התקנות האלה הוארך מפעם לפעם בחוקי הסדרים, בחוקים כאלה ואחרים.

אנה שניידר: הקפיאו את הרשימות, הפשירו את הרשימות, הכל נעשה בעצם בצורה של סעיף מסגרת בחוק שמפנה לתקנות.

אנה שניידר: הכל באישור ועדת הכספים של הכנסת.

אנה שניידר: בשלב מסוים התחיל איזשהו כרסום בעניין הזה והתחילו לעשות בתוך חקיקה ראשית רשימות של יישובים, שמבחינה משפטית – אם יורשה לי להעיר – זה לא תקין, אבל הכנסת קיבלה את זה.

יעקב ליצמן: מדוע זה לא תקין?

אנה שניידר: זה לא צריך להיות בצורה כזאת, כי אחר כך כל השינויים צריכים להיות בחקיקה ראשית.

יעקב ליצמן: זה אולי לא יפה ולא אסתטי, אבל זה לא רע.

אנה שניידר: במיוחד שכבר יש מבנה, שהכנסת קיבלה אותו, שנתנה סמכות מסגרת לשר האוצר עם פיקוח פרלמנטרי להתקין תקנות.

אנה שניידר: זה התחיל עם עכו והמשיך עם עוד כל מיני רשימות.

אנה שניידר: בסופו של דבר, במרץ 2001, ניסינו לעשות סדר בכל העניין הזה והתקבל חוק הסדרים במשק המדינה (הנחות ממס הכנסה)(הוראת שעה).

אנה שניידר: ועדת הכספים אישרה כמובן את החוק הזה.

אנה שניידר: החוק הזה אומר כך: "תקנות לפי סעיף 11 לפקודת מס הכנסה (להלן – הפקודה), שתוקפן פקע ביום ו' בטבת התשס"א (1 בינואר 2001) יעמדו בתוקפן, כאילו לא פקע, עד יום ט"ז בטבת התשס"ב (31 בדצמבר 2001), ואין לגרוע מהן או להוסיף עליהן יישובים".

אנה שניידר: כלומר, כל הרשימות בתקנות הקיימות מוקפאות.

אנה שניידר: אי אפשר להוסיף יישובים ואי אפשר לגרוע.

אנה שניידר: ואז בא סעיף 2 ואומר כך: "על אף הוראות סעיף 1, שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי להגדיל את שיעור ההנחה ממס לתושבי היישובים בגבול הצפון כקבוע בתקנות מס הכנסה (הנחות ממס לתושבי גבול הצפון), התשמ"ו-1985, (להלן – תקנות גבול הצפון), ובלבד שההנחה המרבית לא תעלה על 15% מההכנסה החייבת של תושב כאמור, ולגבי תושב קרית שמונה – על 25% מהכנסתו החייבת".

אנה שניידר: זאת אומרת, שוב הכנסת נתנה סמכות לשר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, להגדיל את שיעור ההנחות לתושבי גבול הצפון, כאשר שיעור ההנחה המרבי לתושב קרית שמונה הוא 25% מהכנסתו החייבת.

ישראל כץ: רק דבר אחד את לא מציינת, שלפי אותו נוהג, שלדעתך הוא לא היה אמור להיות בחקיקה ראשית, קרית שמונה נכללה בחוק עצמו ב-25%.

אנה שניידר: לא.

ישראל כץ: בוועדה הוחלט על הנחה של 25% לקרית שמונה ובלי לתת סמכות לשר האוצר.

אנה שניידר: אבל הצבעתם על מה שקראתי.

ישראל כץ: בעניין הזה הזיכרון שלי אף פעם לא מטעה אותי.

ישראל כץ: יש דברים שאני שוגה בהם, אבל אלה לא דברים שאני לא יכול לשגות בהם.

ישראל כץ: עד מרץ 2001 זה אכן היה במסגרת ההיא, אבל מאז קבענו שקרית שמונה תקבל 25% וזה עבר בכנסת.

ישראל כץ: בעצם נוצרו כאן שני מסלולים: אחד מסמיך את שר האוצר להביא בכל עת לאישור ועדת הכספים עוד רשימות ולתת להם הנחה עד התקרה המרבית.

ישראל כץ: המסלול השני הוא רשימות בתוך החקיקה ראשית.

ישראל כץ: את בעצם תגלי שאנחנו ביקשנו את המסלול השני, אבל את אישרת את זה במסלול הראשון.

אנה שניידר: ההמשך אומר כך: "על אף האמור לפי סעיף 11 לפקודה, לעניין הנחות ממס - "דין תושב אחד היישובים המפורטים בתוספת הראשונה" – שזה אור הגנוז, בר יוחאי וכו' – "כדין תושב אחד היישובים המפורטים בתקנות גבול הצפון, למעט קרית שמונה"; - שזה 15%.

אנה שניידר: כתבנו "למעט קרית שמונה", כי להם נתנו 15%.

אנה שניידר: " דין תושב אחד היישובים המפורטים בתוספת השנייה" – שזה אבשלום, ביטחה, בית הגדי וכו' – "כדין תושב אחד היישובים המפורטים בפסקה (1) בתוספת השלישית לתקנות מס הכנסה (הנחות ממס ביישובים מסוימים ובהאחזויות נח"ל)" – שזה 7%.

אנה שניידר: "דין תושב אחד היישובים המפורטים בתוספת השלישית" – שזה רק ביריה – "כדין תושב אחד היישובים המפורטים בפסקה (2) בתוספת השלישית לתקנות יישובים מסוימים".

ישראל כץ: זאת היתה ההחלטה ובאותו יום היה תיקון לגבי שייח דנון.

אנה שניידר: שייח דנון נכלל.

אנה שניידר: הכל ישנו.

ישראל כץ: חוץ מקרית שמונה.

אנה שניידר: כי קרית שמונה קיבלה 25% בסעיף עצמו.

ישראל כץ: לא, זה התקבל כאן באותה ישיבה.

אנה שניידר: אני יכולה לבדוק את זה, אבל על שולחן הכנסת הונח דבר אחר.

יעקב ליצמן: אם חבר הכנסת ישראל כץ אומר בוודאות שזה עבר בחקיקה ראשית, כל הדיון הזה מיותר.

ישראל כץ: אני לא אומר שזה עבר בחקיקה ראשית, אבל בוועדה הוחלט שקרית שמונה תקבל 25% וביריה 5%.

אנה שניידר: אני אוציא את הפרוטוקולים ואבדוק.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת כץ טוען שהוחלט ולא בוצע עדיין.

אנה שניידר: עכשיו מביאים את זה לביצוע.

ישראל כץ: יכול להיות שבתום לב את לא כללת את קרית שמונה בחקיקה הראשית.

אנה שניידר: כללתי.

ישראל כץ: אני חושב שזה בתום לב.

אנה שניידר: כללתי את קרית שמונה, אבל גם כאן מפנים את כל היישובים לתקנות וכל התנאים צריכים להתקיים.

אנה שניידר: לא היתה ברירה והכנסנו אותם כאן, כי הם לא היו בתקנות והתקנות מוקפאות.

אנה שניידר: אני עשיתי לפי מה שהוחלט בוועדת הכספים.

אנה שניידר: הבאתי את הנוסח לאישור בקריאה שנייה ובקריאה שלישית, וכך הצביעו.

אנה שניידר: הנוסח היה לפני הוועדה והרי אני לא מניחה לקריאה שניה וקריאה שלישית לפני שאני מקבלת אישור מהוועדה.

ישראל כץ: ההחלטה של הוועדה היתה שבקרית שמונה יקבלו הנחה של 25%.

אנה שניידר: הקונסטרוקציה הזאת אומרת בעצם שאם התקנות יפקע תוקפן ב-31 בדצמבר 2001, גם היישובים הכתובים כאן לא יהיו זכאים להנחה, כי כולם באותו סל.

אנה שניידר: זה בדיוק אותו הדבר גם עם קרית שמונה.

ישראל כץ: זה נכון, אבל הקביעה שיש 25% היא לא קביעה שמסמיכה.

אנה שניידר: גם לגבי עכו הפונקציה היתה שהיא מוצמדת לשלומי.

ישראל כץ: גילינו בעצם שהושארה בטעות סמכות לשר האוצר, כלומר שמותר לשר האוצר תמיד להביא כל רשימה שהוא ירצה.

יעל ייטב: בסעיף 1 של החוק נאמר שאין לגרוע מהם או להוסיף להם.

ישראל כץ: אני יודע שלגבי קרית שמונה החלטנו שתהיה הנחה של 25%.

אנה שניידר: אני אבדוק את הפרוטוקול.

יעל ייטב: התקנות האלה מותקנות מכוח חוק ההסדרים במשק המדינה (הנחות ממס הכנסה)(הוראת שעה), התשס"א-2001, שבמסגרתו הכנסת החליטה להסמיך את שר האוצר להעלות את ההנחה ל-25% מהכנסתו החייבת של תושב קרית שמונה.

יעל ייטב: שר האוצר מבקש ליישם את הסמכות.

ישראל כץ: אנחנו לא קיבלנו החלטה להסמיך את שר האוצר, אנחנו קיבלנו החלטה לתת הנחה של 25%.

ישראל כץ: חד וחלק, זו היתה ההחלטה.

יעקב ליצמן: הסוגיה הזאת לא שייכת לנציגת נציבות מס הכנסה.

יעקב ליצמן: היא צריכה להביא לאישורנו מה שהאוצר נתן לה.

ישראל כץ: אם הפרוטוקול יאמר שזאת ההחלטה, יש לזה משמעות.

יעל ייטב: המשמעות תהיה אחרת ולא תהיה במסגרת החוק, משום שמה שהועבר לקריאה שנייה ולקריאה שלישית ומה שקיים היום בספר החוקים הוא, הסמכה לשר האוצר להעלות את שיעור ההנחה.

ישראל כץ: בעצם כמו בשאר המקומות.

ישראל כץ: יוצא איפה שקרית שמונה היא כמו ביריה ושר האוצר יכול להביא לאישור ועדת הכספים שינוי.

יעל ייטב: צריך להבחין בין שני דברים נפרדים.

יעל ייטב: בגלל ההיסטוריה החקיקתית בעצם נוצרו שני מסלולים נפרדים.

יעל ייטב: יש מסלול אחד שממשיך בתקנות.

יעל ייטב: קרית שמונה היתה שם תמיד.

יעל ייטב: חוק ההסדרים בשנים קודמות הסמיך את שר האוצר להעניק הנחה עד שיעור של 20% לקרית שמונה.

יעל ייטב: בעצם מה שהחלטתם לעשות השנה זה להרחיב את הסמכות שלו ל-25%.

ישראל כץ: אנחנו החלטנו לתת, אבל מה שהצבענו עליו היה כנראה שונה.

ישראל כץ: יכול להיות שכתוצאה מהדיון הזה יימנעו טעויות בעתיד, כי ההחלטה כאן היתה חד משמעית.

יעקב ליצמן: אני מציע שנבדוק את הפרוטוקול ולפי הפרוטוקול ננהג.

יעל ייטב: חוק ההסדרים מבחין בין ההסמכה של שר האוצר לגבי דברים מסוימים לבין רשימת יישובים שהמחוקק כבר קבע בחקיקה ראשית שהם נהנים מההטבות.

יעל ייטב: כדי ליישם בעצם את הכוונה שהיתה פה, שההטבה לתושבי קרית שמונה תעלה ל-25%, שר האוצר מביא לאישור ועדת הכספים של הכנסת את התקנות האמורות.

יעל ייטב: הוא משתמש בסמכותו הקבועה בחוק ההסדרים והוא מבקש לקבוע שבתקנה 2 לתקנות מס (הנחות ממס ליישובי גבול הצפון), במקום 20% יבוא 25%.

יעל ייטב: התחולה היא מה-1 בינואר 2001, תחולה רטרואקטיבית לתחילת השנה, על מנת שהתושבים יקבלו את ההנחה כפי שהכנסת רצתה לתת בתחילת שנת המס.

יוסף יצחק פריצקי: האם יש לכם הערכה כמה זה משפיע, מה היקף ההכנסה שם, מה יינתן בממוצע?

יוסף יצחק פריצקי: אין עיני צרה, אבל במה מדובר כאן, מה המשמעות של זה?

יעל ייטב: אין לי הערכה תקציבית ומאחר שאני לא כלכלנית אני לא יכולה לעשות את זה.

יעל ייטב: בדרך כלל כשאנחנו עושים הערכה תקציבית, אנחנו בוחנים בפועל את האוכלוסיה.

אבשלום וילן: אמרתם לפני שבוע שסך הפטורים ממס במדינת ישראל הוא 29 מיליארד שקלים.

אבשלום וילן: בעצם חבר הכנסת פריצקי מבקש לקבל הערכה מה המשמעות של ההטבה הזאת.

ישראל כץ: זה היה 600 מיליון שקל, למעט אותו חלק בנגב שקיבל.

ישראל כץ: כלומר, כולל אותו חלק בנגב שקיבל, זה היה 600 מיליון שקל עד לשנה.

ישראל כץ: תוסיף את הנגב, שיש לגבי זה כל מיני אומדנים וכן את התיקונים המזעריים כאן, לדעתי הכל ביחד הוא פחות ממיליארד שקל לשנה.

ישראל כץ: וזה מתוך 29 מיליארד שקל.

אבשלום וילן: כמה הדלתא הזאת של עליית המדרגה מ-20 ל-25% לקריית שמונה?

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להבין מה אנחנו עושים פה בעצם.

ישראל כץ: מה אתה עושה עם ה-13 מיליארד שאתה נותן פטור ממס להיי-טק או מה אתה עושה בכל ה-29 מיליארד?

יוסף יצחק פריצקי: את עמדתי הכלכלית בנושא הטבות ממס, אתה מכיר.

יוסף יצחק פריצקי: אנחנו חלוקים בזה.

ישראל כץ: אני לא בטוח שאני יודע, כי אם אתה תראה את הפירוט של ה-29 מיליארד אתה תטען אחרת.

יוסף יצחק פריצקי: אני אומר לך מה עמדתי, למרות שאמרתי לך אותה הרבה פעמים.

יוסף יצחק פריצקי: עמדתי היא שלא נותנים הטבות במס וכולם משלמים מס אחיד.

יוסף יצחק פריצקי: כלומר, לבטל את כל ה-29 מיליארד והממשלה תיתן בתקציב סיוע למקומות, לאנשים, לגופים באופן כזה.

ישראל כץ: כשיבטלו את כל ה-29 מיליארד, אני אתך, כי אז יהיה מספיק כסף לתת לכולם.

יוסף יצחק פריצקי: דרך אגב, הכסף שאתה תשיג מגביית מס אמת, כתוצאה מכך שלא יהיו פערים והנטייה להוריד שיעורי מס, גם יביא הון, והממשלה צריכה לתת בתקציב לאזורים בקו הגבול וכו'.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא בעד הטבות מס.

ישראל כץ: תבדוק כמה מנאמניך ותומכיך נהנים מזה.

יוסף יצחק פריצקי: גם שיהיה לי נאמן אחד, זו עמדתי.

ישראל כץ: מחפשים את האזורים המרוחקים והמסכנים ואז אומרים להם שהם מקבלים הנחות שלא מגיעות להם.

ישראל כץ: אבל כשזה ניתן לגופים כלכליים חזקים – אולי בצדק, כדי להמריץ אותם לפעילות – זה בסדר.

יוסף יצחק פריצקי: שאלת אותי שאלה נכונה – אם אני בעד ביטול הטבות להיי-טק, ואמרתי שכן.

יוסף יצחק פריצקי: אני גם בעד ביטול הטבות להיי-טק.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא חושב ששום תעשייה או מגזר צריכים לקבל הטבות במס.

יוסף יצחק פריצקי: המס הוא אחיד, פשוט וקל.

יוסף יצחק פריצקי: כתוצאה מכך גובים מס אמת, כתוצאה מכך ההון השחור יורד וממשלה נכונה משקיעה בתשתיות או במקומות בהעדפות תקציביות למקומות כאלה ואחרים.

יעקב ליצמן: אני מניח שלמרות הכל אף אחד לא נגד אישור התקנות הללו.

ישראל כץ: זה כבר בחקיקה, אם באמת מכבדים פרוטוקולים.

ישראל כץ: אם חברי כנסת מצביעים במליאה על דברים שהם לא החליטו, זה לא בסדר.

ישראל כץ: אני יכול לייעץ ליושב ראש לבדוק תמיד מה מביאים למליאה ואם זה תואם את החלטות הוועדה.

ישראל כץ: יש לנו אמון בדברים שאנחנו מצביעים עליהם, מתוך הנחה שמה שאנחנו מחליטים בוועדה זה מה שאנחנו מצביעים במליאה.

יעקב ליצמן: זו האשמה מאוד חמורה.

ישראל כץ: אני משוכנע שבמקרה הזה הכל בתום לב.

ישראל כץ: אני מניח שהיתה טעות בגלל שיש שני מסלולים – אחד של תקנות ואחד של חקיקה.

ישראל כץ: אני מניח שהבעייתיות בניסוח נובעת מזה שיש שני מסלולים.

ישראל כץ: אנחנו ביקשנו להכניס את קרית שמונה לחקיקה הראשית.

יעל ייטב: ההיסטוריה החקיקתית לא קשורה לשר האוצר.

יעקב ליצמן: אני מבקש לאשר את תקנות מס הכנסה (הנחות ממס ביישובי גבול הצפון)(תיקון), התשס"א-2001.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: בעד – הרוב נמנעים - 1 החלטה: תקנות מס הכנסה (הנחות ממס ביישובי גבול הצפון)(תיקון), התשס"א-2001, אושרו.

יעקב ליצמן: פניה 123 - השתתפות לסטודנטים עולים.

רומן גורביץ: בגלל הגידול במספר הסטודנטים עולים מאתיופיה אנחנו צריכים להגדיל את התקציב.

יוסף יצחק פריצקי: כתוב "השתתפות הסוכנות היהודית בשכר לימוד לסטודנטים עולים".

יוסף יצחק פריצקי: למה הכוונה?

עופר חוגי: מדובר רק בסטודנטים עולים מאתיופיה.

רומן גורביץ: מינהל הסטודנטים שלנו מממן שכר לימוד לסטודנט.

רומן גורביץ: שכר הלימוד של הסטודנט מורכב ממספר דברים: שכר לימוד לאוניברסיטה ומעטפת קהילתית – מדריכים וכד'.

רומן גורביץ: הטיפול של הסוכנות בכל המעטפת מתבטאת ב-12 מיליון שקל שהסוכנות מעבירה אלינו לפעילות.

יוסף יצחק פריצקי: אז למה אתה רוצה הוצאה תקציבית להשתתפות בתוכניות של הסוכנות אם היא נותנת לך?

יוסף יצחק פריצקי: זו קבלה, לא הוצאה.

רומן גורביץ: משרד הקליטה לא מקבל מהסוכנות כסף, אלא שבפעילות של מינהל הסטודנטים, שזה מפעל משותף לסוכנות ולמשרד הקליטה, אנחנו נותנים חלק והסוכנות נותנת חלק.

יוסף יצחק פריצקי: מה החלק של המדינה?

רומן גורביץ: אני לא יכול להגיד במדויק, אבל זה בין 85% ל-90%.

יוסף יצחק פריצקי: אז בשביל מה צריך את הסוכנות?

רומן גורביץ: האוצר לא יוותר על הכסף הזה.

יוסף יצחק פריצקי: הסוכנות מתפעלת את זה.

רומן גורביץ: כן.

יוסף יצחק פריצקי: כלומר, המדינה משלמת 90% והסוכנות עושה את העבודה עבור ה-10% שהיא נותנת?

רומן גורביץ: לא את כל העבודה.

רומן גורביץ: הסוכנות עושה רק את המעטפת הקהילתית.

עופר חוגי: המדינה מעבירה את זה לעמותה?

רומן גורביץ: לא מעבירים לעמותה.

רומן גורביץ: זה לא קשור לעמותות.

יוסף יצחק פריצקי: לא בכדי שאלתי את מה ששאלתי.

יוסף יצחק פריצקי: מה שקורה הוא שהמדינה מעבירה בין 85 ל-90% ובפועל המדינה לא משתתפת במה שנקרא הפרוייקט הקהילתי.

יוסף יצחק פריצקי: הסוכנות שולחת את מי שהיא רוצה, הסוכנות עושה את הכל.

רומן גורביץ: אתה מבלבל בין שני דברים שונים.

יוסף יצחק פריצקי: למה הולך הכסף?

רומן גורביץ: כשמגיע עולה חדש עד גיל 25, הוא זכאי לקבלת ההשכלה.

רומן גורביץ: אנחנו מממנים במשך שלוש שנים שכר לימוד לסטודנט עולה.

רומן גורביץ: שכר הלימוד זה לא רק הכסף, אלא מעטפת קהילתית, שכן הסטודנט חי במעונות, יש שם מדריכים והוא זכאי לטיולים, שיעורי עזר וכד'.

יוסף יצחק פריצקי: מי שולח את המדריכים, מורי העזר וכו'?

רומן גורביץ: מינהל הסטודנטים של משרד הקליטה.

יוסף יצחק פריצקי: מה הסוכנות נותנת?

רומן גורביץ: את הכסף.

יוסף יצחק פריצקי: והיא לא נותנת כוח אדם, מדריכים וכו'?

רומן גורביץ: לא.

רומן גורביץ: היא נותנת רק את הכסף.

רומן גורביץ: אין לה מעורבות בפרוייקטים.

עופר חוגי: סטודנטים מצרפת שבאים לכאן ללמוד בישיבות, מקבלים את הדברים הללו?

רומן גורביץ: הם לא סטודנטים.

עופר חוגי: לימודי ישיבה הם לימודים גבוהים.

עופר חוגי: האם גם הם מתוקצבים?

רומן גורביץ: לא.

רומן גורביץ: מינהל הסטודנטים משלם שכר לימוד במוסדות להשכלה גבוהה שמוכרים על ידי המועצה להשכלה גבוהה.

עופר חוגי: אם לומדים במכללה, מה ההבדל?

רומן גורביץ: לסטודנטים עולים שלומדים במכללת "לב" למשל, שזה גם מוסד תורני וגם מוסד להשכלה גבוהה, אנחנו מממנים להם את שכר הלימוד.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פניה 123?

יעקב ליצמן: בעד – 2 נגד – 2

יוסף יצחק פריצקי: אני גם מבקש לשוחח עם מר סליי מרידור, כדי לבדוק מה קורה פה, כי העובדות שהוא מסר לי היו אחרות.

יעקב ליצמן: פניה מס' 126.

יעקב ליצמן: משרד הבריאות מבקש שינוי תקציבי לשילוב חולי נפש בקהילה.

יגאל גדרון: הפנייה מורכבת משני נושאים.

יגאל גדרון: הנושא הראשון – 60 מיליון – הוא לתוכנית של שילוב נכי נפש בקהילה.

יגאל גדרון: בשנה האחרונה ישנה תוכנית משותפת למשרד הבריאות, משרד האוצר והגורמים המקצועיים להעברת המשקל בין בתי החולים לבריאות הנפש אל הקהילה.

יגאל גדרון: בגלל שינויים טכנולוגיים שנעשו, היום אנשים שמאושפזים בבתי חולים יכולים בעזרת שינויים טכנולוגיים, קרי תרופות, להיות בקהילה.

יגאל גדרון: המצב הזה יוצר שני דברים: 1.

יגאל גדרון: זה מפנה מיטות שלא צריך אותן בבריאות הנפש.

יגאל גדרון: 2.

יגאל גדרון: הכסף שנחסך בעניין המיטות, צריך להיות מושקע בתחום האמבולטורי.

יגאל גדרון: התכנית שיש למשרד האוצר ומשרד הבריאות היא לארבע השנים הקרובות.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לפנות אל היושב ראש, ואני רוצה לדבר איתו לא פוליטית, אלא אנושית.

יוסף יצחק פריצקי: אסור להצביע על הדבר הזה.

יוסף יצחק פריצקי: אני מציע שנשמע למשל את אלה שמטפלים בדברים הללו ואת אלה שמטפלים בחולי הנפש.

יוסף יצחק פריצקי: אם מה שקורה הוא שמוסיפים תקציב ולא גורעים מהטיפול בחולי הנפש, בבקשה.

יוסף יצחק פריצקי: מה שכאן עושים הוא לא כך.

יוסף יצחק פריצקי: יש איזושהי מגמה לסגור מוסדות שמטפלים בחולי נפש.

יוסף יצחק פריצקי: שוחחו איתי מספר רופאים פסיכיאטריים שטוענים שיש אנשים שכשירים לזה, אבל יש אנשים שלא כשירים לזה וזה האילוץ התקציבי, משום שחולה נפש בקהילה עולה למדינה פחות מאשר חולה נפש בבית החולים.

יגאל גדרון: אני מזמין אותך להזמין את כל הפסיכיאטרים המחוזיים ולשמוע מהם.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לשמוע עמותות שמטפלות בקהילות של חולי נפש.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש מהיושב ראש שישמע אותם.

יעקב ליצמן: משרד הבריאות בדק את הנושא הזה והחליט להביא את הנושא הזה לאישורנו.

יוסף יצחק פריצקי: משרד הבריאות בדק את זה באמצעות הרפרנטים התקציביים שלו.

יוסף יצחק פריצקי: אני ממליץ ליושב ראש הוועדה לשמוע את האנשים.

יעקב ליצמן: אני מוכן לעשות את זה, אבל לא לעכב את הפנייה הזאת.

עופר חוגי: האם אפשר לדעת מאיזה בתי חולים יוציאו חולים לקהילה?

עופר חוגי: אני מבין שלוקחים את זה מתמיכה לפי הסכם הבראה של קופת חולים.

יגאל גדרון: זה לא בתי חולים מסוימים, אלא איזה אנשים יכולים לצאת.

יגאל גדרון: זה נכון לגבי כל בתי החולים.

יגאל גדרון: זה עניין מקצועי של מי להוציא ומי לא להוציא.

יגאל גדרון: מי שעשה את התוכנית זה אנשי מקצוע.

יגאל גדרון: פסיכיאטרים עשו את התוכנית ואנחנו היינו בקטע התקציבי.

יגאל גדרון: לגבי השאלה למה זה ניתק מקופת חולים כללית.

יגאל גדרון: בשנה הבאה תהיה תוספת של הסכום הזה והוא לא ייגרע.

יגאל גדרון: כדי להניע את התהליך הזה השנה, צריכים להקים ועדות, כדי לבדוק איזה אנשים נמצאים שם.

יגאל גדרון: תהיה תוספת של הסכום הזה ולא יגרעו מסכום אחד.

יוסף יצחק פריצקי: האם אפשר לראות את התוכנית הזאת?

יגאל גדרון: אני מניח שיש תוכנית.

יגאל גדרון: אני מציע לך להזמין את משרד הבריאות להציג את התוכנית.

יעקב ליצמן: היות שאנחנו מתכוונים להזמין את שר הבריאות לישיבה שתהיה בשבוע הבא על מערכת הבריאות, אפשר יהיה לשאול אותו גם לגבי העניין הזה.

עופר חוגי: לקופת חולים הכללית יש גירעון מאוד גדול.

עופר חוגי: איך אתם לוקחים מהתמיכות שלהם?

יגאל גדרון: לא יהיה מצב שבו אנחנו לוקחים לגמרי, כי זה יוחזר בשנה הבאה.

יגאל גדרון: כדי להניע את התהליך השנה, צריך להקים ועדות, כדי לראות מי יכול לצאת מבתי החולים.

עופר חוגי: ותחזירו את הכסף לקופת חולים?

יגאל גדרון: אמת.

יגאל גדרון: הנושא השני הוא העברת 5 מיליון לקו עימות.

יגאל גדרון: זה על פי החלטת ממשלה מה-17 במאי 2000, החלטה 1626.

יגאל גדרון: זה מיועד לשתי נקודות הזנקה בקרית שמונה ועוד שתיים במעלה יוסף.

יגאל גדרון: כמו כן שתי נקודות בגליל העליון – אחד בגב ההר ואחד באזור המזרחי.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 126?

יעקב ליצמן: בעד – 4 נגד – 1 החלטה: הפנייה אושרה.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש רוויזיה.

יעקב ליצמן: אנחנו נצביע עוד מעט על שתי הרוויזיות שהיו עד כה.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש שעל הנושא הזה נקיים את הרוויזיה מחר.

יוסף יצחק פריצקי: לא יקרה כלום.

יוסף יצחק פריצקי: אני אביא לכאן דוחות, שאתה תחשוב אחרת.

יוסף יצחק פריצקי: אני יודע שהעניין האנושי הזה נוגע לך.

יעקב ליצמן: עם כל המשחקים שעושים בוועדת הכספים, יש כמה נושאים שאני לא מוכן לעכב, כמו בריאות וביטחון.

יעקב ליצמן: לכן, ברגע ששר הבריאות תומך בזה, נראה לי שזה בסדר.

יעקב ליצמן: שר הבריאות יהיה כאן בשבוע הבא ונוכל לדבר איתו על כך.

יעקב ליצמן: אני לא חושב שצריך לעכב את הפנייה.

יעקב ליצמן: פנייה מספר 009-24 עוכבה על ידי חבר הכנסת פריצקי.

יוסף יצחק פריצקי: העיכוב הוא גם של חבר הכנסת גפני.

יעקב ליצמן: אנחנו לא נוכל לחכות לו, משום שהוא יושב ראש ועדה ולא יכול להתפנות.

יוסף יצחק פריצקי: בפנייה זו יש קיצוץ בהעסקת עולים בהיקף של 3.8 מיליון.

יגאל גדרון: אם אתם זוכרים, היתה לאחר מכן פנייה מתקנת.

יעקב ליצמן: שר הבריאות ביקש להוסיף לעולים.

יגאל גדרון: היתה מחלוקת בין שני המשרדים על מתמחים עולים.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה שתצהיר לפרוטוקול שה-3.8 מיליון אינם נגרעים מסעיף העסקת עולים במשרד הבריאות.

יגאל גדרון: זה אינו גורע.

יוסף יצחק פריצקי: כלומר, זה תיקון מעין טכני.

יוסף יצחק פריצקי: אם כך, אני מסיר את הרוויזיה.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 009-24 הצבעה בעד – הרוב החלטה: הפנייה אושרה.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 109.

אסף רגב: מדובר על תקציב הפיתוח של משרד הבינוי והשיכון.

אסף רגב: התחייבויות שתוקצבו בשנת 2000 והמשרד, מכל מיני סיבות, לא הספיק לנצל אותם, בעיקר מסיבות טכניות.

אסף רגב: רוצים להעביר אותם לשנת 2001.

יוסף יצחק פריצקי: באיזה פרוייקטים מדובר?

אסף רגב: מדובר על פרוייקטים שתוקצבו בשנת 2000 בהרשאה להתחייב והמשרד לא הספיק לנצל את ההרשאה להתחייב ולכן אנחנו מעבירים לשנת 2001.

אסף רגב: מדובר בפיתוח ותשתיות ביישובי מיעוטים – מדובר על פיתוח מוסדות ציבור ביישובי בדואים בדרום ובצפון לפי החלטת הממשלה.

אסף רגב: בבנייה הכפרית מדובר על פנייה תקציבית בהתאם לסיכום של שר האוצר.

אסף רגב: דיור לקשיש – מדובר על בניית הוסטלים לדיור לקשיש, שלא הספיקו להתחייב עליהם בשנת 2000 ומעבירים אותם לשנת 2001.

אמנון כהן: באיזה אזורים מדובר?

אסף רגב: הרשימה נמצאת במשרד השיכון ואני אשמח להעביר לכם אותה.

אמנון כהן: אני מבקש לקבל את הרשימה.

אסף רגב: כמו כן מדובר על פרוייקטים מיוחדים במודיעין, אלעד ומעלה אדומים, שלא הספיקו להוציא את המכרזים ולא הספיקו להתחייב.

אסף רגב: בפנייה זו אנחנו מעבירים להם את ההרשאה לשנת 2001.

יוסף יצחק פריצקי: אנחנו נצביע בעד הפנייה, אבל אני מבקש בכל זאת לקבל את הרשימה של כל הפרוייקטים.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 109?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פנייה 109 אושרה.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 51.

גלי תורג'מן: מדובר בהעברה של 3 מיליון מהרזרבה הכללית.

גלי תורג'מן: הכסף הזה נועד לשמש תשלום לחברה מייעצת שעושה עבודה - -

יוסף יצחק פריצקי: זו פירמה של רואי חשבון.

עופר חוגי: זו פירמה ישראלית?

גלי תורג'מן: לא.

גלי תורג'מן: זו חברה בינלאומית.

עופר חוגי: מדוע לא לקחת חברה ישראלית?

גלי תורג'מן: עשו מכרז וזו החברה שנבחרה.

גלי תורג'מן: החברה הזאת עושה עבודה ביחס לשינויים מבניים שנדרשים במשק החשמל.

גלי תורג'מן: את העבודה עושה קבוצה גדולה מאוד של יועצים – רואי חשבון, משפטנים, מהנדסים – ואין כאן מספיק.

עופר חוגי: אנחנו מייצאים לכל העולם חברות ייעוץ ולעצמנו אנחנו לא מסוגלים?

גלי תורג'מן: מהניסיון שלי, במדינת ישראל קשה מאוד להשיג יועצים למשק החשמל, שהם אובייקטיביים ולא קשורים לחברת החשמל.

יוסף יצחק פריצקי: מדוע הרשות לשירותים ציבוריים לא עושה את העבודה הזאת?

יוסף יצחק פריצקי: הרי בשביל זה היא יושבת.

גלי תורג'מן: לא ממש.

גלי תורג'מן: בעיקרון הרשות מתעסקת בתעריפים והחלוקה של התעריפים במתקנים השונים, אבל הם לא עושים את העבודה הזאת.

גלי תורג'מן: העבודה הזאת נועדה לייעץ לוועדה שבראשה עומדים מנכ"לים של משרד האוצר ומשרד התשתיות ושאמורה לקבל החלטות.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא מבין את הדבר הזה.

יוסף יצחק פריצקי: הקימו רשות לשירותים ציבוריים, כדי שהיא תפקח על המונופול של חברת החשמל, תקבע תעריפים ותדאג שלא יהיה סבסוד צולב.

יוסף יצחק פריצקי: בראש הרשות הזאת יושב חיים מילתא.

יוסף יצחק פריצקי: נאמר גם שהמימון של הרשות הזאת ייקבע על ידי ועדת הכספים, על מנת שהיא תהיה בלתי תלויה.

יוסף יצחק פריצקי: עכשיו עושים שינויים מבנים במשק החשמל ועושים את זה באמצעות משרד האוצר והתשתיות.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבין שהרשות העצמאית הזאת, שהיא בפיקוח שלנו, של הפרלמנט, הולכת ומוציאה מכרז לשינויים מבניים.

יוסף יצחק פריצקי: האם אנחנו נותנים לחתול לשכור את השמנת או הפוך?

גלי תורג'מן: הרשות עצמה מפקחת על התעריפים, על אמינות אספקת החשמל ועל המונופול עצמו.

גלי תורג'מן: ב-1999 הממשלה קיבלה החלטה להקים ועדה בראשות המנכ"לים.

גלי תורג'מן: ועדה זו אמורה להגיע להחלטה בנושא המבנה הנכון של משק החשמל לקראת שת 2006, אז יהיה תום הזיכיון של חברת החשמל.

גלי תורג'מן: אין שום קשר בין העבודה הזאת ובין העבודה של רשות הציבורית לשירותים ציבוריים.

יוסף יצחק פריצקי: החברה הזאת עובדת עבור משרד התשתיות ומשרד האוצר ולא עבור הרשות?

גלי תורג'מן: עבור הוועדה, שזה משרד האוצר ומשרד התשתיות.

יוסף יצחק פריצקי: למה?

אדוארד בלאו: יש שתי בעיות מרכזיות בתחום של אנרגיה בארץ.

אדוארד בלאו: כאשר אנחנו נכנסים לנושאים חדשים, שהם חדשים לנו כמדינה, אנחנו נאלצים להיעזר בגורמים חיצוניים.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא חושב שהדוח הזה צריך לבוא למשרדים הממונים, אלא לרשות שמינו אותה.

אדוארד בלאו: הרשות לא עוסקת בפיתוח משק החשמל.

יעקב ליצמן: ברגע שמביאים חברה מבחוץ, אני חושב שהם דיי אובייקטיביים, על אף שזה מסונף לשר האוצר ושר התשתיות.

אדוארד בלאו: אין בעיסוק של הרשות פיתוח עתידי של משק החשמל בישראל.

אדוארד בלאו: הרשות עוסקת בבקרה שוטפת על פעילות חברת החשמל, על תעריפים שלה, על עבודותיה ועל התקשרויותיה, אבל לא על פיתוח עתידי.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 51?

יעקב ליצמן: בעד – הרוב

החלטה: אני מבקש להצביע על הרוויזיות.

החלטה: התבקשה רוויזיה על ההצבעה על פנייה מס' 123.

החלטה: מי בעד הרוויזיה?

החלטה: הצבעה בעד – 3 נגד – 1

החלטה: מי בעד אישור פנייה מס' 123?

החלטה: בעד – 3

החלטה: התבקשה רוויזיה להצבעה על פנייה מס' 126.

החלטה: מי בעד הרוויזיה?

החלטה: הצבעה בעד – 1 נגד – 3

החלטה: פנייה מס' 106.

דניאל לימור: בסוף השנה שעברה הוקצו כספים לצורך הבידוק הביטחוני בנמלי הים ולא הספיקו לנצל את כל הכסף.

דניאל לימור: הם צריכים עתה את הכספים האלה ולכן מעבירים להם אותם השנה.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 106?

יעקב ליצמן: בעד – הרוב

החלטה: פנייה מס' 119 – הוצאה לצורך ייעוץ – ועדת מכרזים לטיהור מים והתפלת מי ים.

קונסטנטין בלוז: מדובר במכרז השני להתפלת מי ים.

קונסטנטין בלוז: מדובר במתקן שני להתפלת 50 מיליון מטר קוב לשנה שיוקם באשקלון.

קונסטנטין בלוז: נושא הבקשה הוא התשלומים לחברות ייעוץ בסך 3.1 מיליון שקל לשנתיים.

קונסטנטין בלוז: השנה זה 2.7 מיליון, מתוך זה 700 אלף שקל יבואו מהכנסות ממסמכי מכרז ו-2 מיליון שקל מרזרבה כללית.

יוסף יצחק פריצקי: האם מדובר בחברה שמייעצת לוועדת המכרזים?

קונסטנטין בלוז: מדובר בכמה חברות שמייעצות לעשות מכרז.

קונסטנטין בלוז: חלק מהייעוץ הוא ייעוץ טכנולוגי שנעשה על ידי חברת "אדן", שעסקה בזה גם במכרז הראשון.

קונסטנטין בלוז: יש ייעוץ משפטי שניתן על ידי יוסי לוי ושותפים, וכן כמה יועצים בנושא ביטוח וכו'.

יוסף יצחק פריצקי: איך אתם בוחרים יועצים?

קונסטנטין בלוז: על ידי מכרזים.

יוסף יצחק פריצקי: יוסי לוי נבחר במכרז?

קונסטנטין בלוז: כן.

יוסף יצחק פריצקי: הוצאת מכרז לייעוץ משפטי?

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לשמוע אתכם אומרים את זה לפרוטוקול, כי אחרי זה אני אבקש לראות את המכרז.

גלי תורג'מן: בנושא של שינויים מבניים במשק החשמל יצא מכרז.

יוסף יצחק פריצקי: זה נגמר.

יוסף יצחק פריצקי: אנחנו מדברים עכשיו על תשתיות.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לראות את המכרז.

קונסטנטין בלוז: יש לי את סיכום הדיון של ועדת המכרזים.

קונסטנטין בלוז: למעשה מדובר בבחירה של היועצים.

יוסף יצחק פריצקי: זה לא מכרז.

עופר חוגי: השאלה היא אם צריך בכלל מכרז.

יוסף יצחק פריצקי: בהתקשרות כזאת של 2 מיליון זה מחייב מכרז.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 119?

יעקב ליצמן: בעד – הרוב

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש לראות את מסמכי המכרז.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 120.

יעקב ליצמן: אתמול עוכבה פנייה תקציבית של משרד התעשייה והמסחר בהיקף של 45 מיליון שקל לתוכנית "עידוד".

עופר חוגי: יש ערים שבהן אין בכלל אזור תעשייה ובכל זאת הם קיבלו כסף בתוכנית "עידוד".

אורן גלעד: בפניות של "עידוד" יש מספר מסוים של אזורים, כולם מקבלים כסף על פי תוכנית שכבר קיימת במשרד.

עופר חוגי: למה נועד הכסף?

עופר חוגי: ביפיע למשל אין איזור תעשייה ולמרות זאת נתנו לשם כסף.

עופר חוגי: כך גם בשייח דנון.

משה מרחביה: תוכנית "עידוד" היא תוכנית שנולדה ברפורמה, על פי המלצות ועדת גבאי, ב-1996.

משה מרחביה: התוכנית רצה כבר חמש שנים ובמסגרתה בוצעו תשתיות חיוניות ב-21 יישובים, שנבחרו על פי מדדים סוציו-אקונומיים בעבר.

עופר חוגי: "אופק" זה לא "עידוד"?

משה מרחביה: לא, אין קשר.

משה מרחביה: יש השקה, אבל אין קשר לתוכנית.

עופר חוגי: האם אתה יכול לשלם ל"אופק" מתוכנית "עידוד"?

משה מרחביה: ב"אופק" צבעו 45 מיליון שקל.

אמנון כהן: זה של הטיפול הנקודתי?

משה מרחביה: הפנייה הזאת כוללת את המטלה של "אופק".

עופר חוגי: כלומר, אתה משלם מ"עידוד" ל"אופק".

יעקב ליצמן: אנחנו מחכים כבר שלושה חודשים ל-45 מיליון שקל לטיפול הנקודתי – ל"אופק".

יעקב ליצמן: בזמנו אמרנו שלא נאשר שום פנייה של משרד התעשייה והמסחר, עד שלא יועבר התקציב הזה.

יעקב ליצמן: חסרים 45 מיליון שקל, שהודיעו לוועדה שעומדים להעביר את זה מרזרבה או מסעיף לסעיף עבור הטיפול הנקודתי.

יעקב ליצמן: השאלה היא אם בהעברה הזאת יש את הסכום הזה או שאין?

משה מרחביה: חיובי.

עופר חוגי: האם זה מכספי "עידוד"?

משה מרחביה: כן.

עופר חוגי: זה לא בסדר.

עופר חוגי: הכסף של "עידוד" צריך להישאר הכסף של "עידוד" ו-45 מיליון השקלים הללו צריכים לבוא מפעילות אחרת.

אורן גלעד: היתה החלטת ממשלה לגבי הטיפול הנקודתי ל-11 יישובים.

אורן גלעד: הוחלט שכל המשרדים, במידה כזאת או אחרת, יתנו כסף.

אורן גלעד: במסגרת אותה החלטה, שהיתה קשורה לתמ"ס, היתה התייחסות לנושא של "עידוד" שכבר קיימת מאז שנת 97'.

אורן גלעד: לפי אותה החלטה הוקצו בתוכנית "עידוד" 45 מיליון שקל לטובת הנושא של הטיפול הנקודתי, כלומר תוכנית "אופק".

אורן גלעד: בתוך תוכנית "עידוד" של משרד התעשייה והמסחר כבר רצים חלק מהכספים, לא כל ה-45 מיליון שקלים, מתוך תוכנית העבודה של המשרד עצמו, כי חלק מהנושאים משיקים.

אורן גלעד: חלק מאותם נושאים שתוכנית "עידוד" טיפלה, יש חלק מהנושאים שקשורים לתוכנית "אופק".

עופר חוגי: אז זה ישרא-בלוף.

משה מרחביה: זו החלטת הממשלה.

עופר חוגי: זה לא נכון, תקרא את ההחלטה.

עופר חוגי: בהחלטת הממשלה דובר על פרוייקטים חדשים.

עופר חוגי: יש פה עבודה בעיניים.

עופר חוגי: אני מבקש ששרת המסחר והתעשייה תגיע לוועדה ונעשה דיון משותף עם ראשי הרשויות.

אמיר ברקן: מר מרחביה מנהל את תוכנית "עידוד" והבאנו אותו במיוחד להסביר לכם ש-45 המיליון הנוספים הם בהתאם להחלטת הממשלה.

אמיר ברקן: זה סכום שהוא מעבר למה שהיה בתוכנית "עידוד".

אמנון כהן: מהו התקציב של "עידוד 99"?

משה מרחביה: בסיס התקציב הוא 58,780,000 שקל.

יעקב ליצמן: כתוב כאן שמעבירים מהרזרבה הכללית 45 מיליון שקל לתמיכה בתעשייה בטיפול ממוקד.

אמנון כהן: זה לטיפול ממוקד, לא ל"אופק".

משה מרחביה: טיפול ממוקד הוא תוכנית "עידוד".

אורן גלעד: אין כאן שום בעיה מהותית.

אורן גלעד: בהחלטת הממשלה נאמר במפורש שמשרד התמ"ס ישקיע 135 מיליון שקל לטיפול הנקודתי, כלומר תוכנית "אופק".

אורן גלעד: במסגרת תוכנית "עידוד" יועברו 45 מיליון שקל לשנה, בכל אחת מהשנים 2001 עד 2003, מתקציב משרד התמ"ס.

אמנון כהן: ה-45 מיליון שקל האלה שאתה מבקש היום להעביר, זה לטיפול הנקודתי?

אורן גלעד: זה לכל התוכנית של "עידוד 99" וזה נועד כדי להשלים את אותו תקציב - -

אמנון כהן: צריך את כל הסכום.

אמנון כהן: אז כמה מתוך ה-45 מיליון הם לטיפול הנקודתי?

אורן גלעד: במקרה יצא שיש פה את אותו סכום.

אמנון כהן: כמה מתוך זה הוא לטיפול הנקודתי וכמה ל"עידוד" רגיל?

אורן גלעד: אני חושב שהרוב.

אמנון כהן: יש פרוייקט טיפול נקודתי ויש תוכנית כללית של משרד התמ"ס.

משה מרחביה: רוב הטיפול ממוקד.

משה מרחביה: כשאני אומר טיפול נקודתי, השם דומה, אבל אצלנו אנחנו קוראים לתוכנית "עידוד".

משה מרחביה: התוכנית הזאת התחילה ב-97'.

משה מרחביה: לפני שנה החליטו על תוכנית "אופק" שגם לה קוראים טיפול נקודתי.

משה מרחביה: במסגרת הטיפול הנקודתי של הממשלה החליטו לאסוף כסף ובמקרה הזה צבעו כסף של תוכנית קיימת ליישובים שסימנו אותם ב"אופק".

אמנון כהן: כמה מתוך ה-45 מיליון הולך ל-11 שכלולים בתוכנית "אופק"?

אורן גלעד: אתם רואים שני מספרים זהים וזה מה שמטעה אתכם.

אורן גלעד: במקרה כתוב בהחלטת הממשלה 45 מיליון ובמקרה יצא שהפנייה הזאת, שאין לה שום קשר לנושא הספציפי, היא גם עומדת על 45 מיליון.

אורן גלעד: בסך הכל, בתוכנית "אופק", מתוך תוכנית "עידוד 99", ישנם 45 מיליון שקל.

אמנון כהן: אני רוצה לדעת כמה מתוך ה-45 מיליון הולך לטיפול הנקודתי וכמה לטיפול הממוקד?

משה מרחביה: זה אותו הדבר.

משה מרחביה: במקרה הזה זה מתחבר.

אמנון כהן: מה החלוקה לפי רשויות?

משה מרחביה: יש לנו את אופקים, בית שאן, דימונה, ירוחם, מצפה רמון ותל-שבע.

משה מרחביה: אלה היישובים שהם חופפים לתוכנית שלנו ולתוכנית "אופק", הכל לפי הפרוייקט.

משה מרחביה: אופקים מקבלת כ-7 מיליון שקל.

אמנון כהן: כמה מתוך זה הולכים לרמלה-לוד?

משה מרחביה: רמלה ולוד לא נמצאים אצלי בתוכנית.

משה מרחביה: תוכנית "עידוד" לא כוללת את הערים הללו.

אמנון כהן: אבל הם כן כלולים ב"אופק".

משה מרחביה: הם לא בתוכנית של משרד התמ"ס.

משה מרחביה: אני לקחתי רק את אלה שבתוך הטיפול.

משה מרחביה: זה לפי החלטת ממשלה.

משה מרחביה: רמלה ולוד לא אצלנו.

אמנון כהן: הם כלולים בתוכנית הטיפול הנקודתי, אז למה הם לא מקבלים?

משה מרחביה: תוכנית "עידוד" נולדה מרפורמה בחוק לעידוד השקעות הון.

משה מרחביה: חוק עידוד השקעות הון עובד רק באזור פיתוח.

משה מרחביה: לא יכולים ליהנות מזה יישובים שהם לא באזור פיתוח.

אמנון כהן: אבל מדינת ישראל החליטה שהערים הללו ייכללו בטיפול הנקודתי.

אמנון כהן: אני מבקש שתענה לנו רק על זה – רמלה ולוד נמצאות בתוכנית לטיפול נקודתי, אז איפה החלק שלהן בתוכנית "אופק"?

משה מרחביה: התוכנית הזאת פועלת רק באזור עדיפות לאומית.

משה מרחביה: נבחרו 21 יישובים שיהיו במסגרת התוכנית.

משה מרחביה: לפני שנה צבעו שישה יישובים ואמרו לתת להם 45 מיליון שקל.

משה מרחביה: זה מה שיש בבקשה כאן.

משה מרחביה: אנחנו מנועים לטפל ברמלה ולוד.

עופר חוגי: אני חושב שיש כאן תחכום של האוצר.

עופר חוגי: לא צריכה להיות החלטת ממשלה כדי להסב את הכסף מ"עידוד" לתוכנית "אופק".

עופר חוגי: לא צריך אתכם ולא החלטת ממשלה.

עופר חוגי: אם אתה אומר ש-45 מיליון שקל של עידוד שנמצאים כבר בתמ"ס ומעבירים ליישובים שנמצאים בתוכנית "אופק", אזי זה תחכום.

משה מרחביה: זה על חשבון יישובים אחרים.

משה מרחביה: יש עכשיו 13 יישובים שמקופחים עכשיו.

עופר חוגי: המשרד לא נתן כסף נוסף.

עופר חוגי: אני לא חושב שהחלטת הממשלה היתה להסב כסף שנמצא במשרד.

אמנון כהן: זה צריך להיות מהרזרבה של המשרד.

עופר חוגי: בהחלטת ממשלה נאמר שמשרד התמ"ס ישקיע 135 מיליון שקל במסגרת התוכנית, אבל 45 יבוא מתקציב משרד התמ"ס.

עופר חוגי: הכוונה לתקציב נוסף ולא מתקציב "עידוד".

עופר חוגי: אתם מבינים את החלטת הממשלה איך שאתם רוצים.

יעקב ליצמן: מחר יגיע לוועדת הכספים השר הרלוונטי בנושא של הטיפול הנקודתי.

יעקב ליצמן: אני מציע שמחר תשאלו אותו את כל השאלות שאתם רוצים ורק לאחר מכן נחליט לגבי הפנייה התקציבית הזאת.

משה מרחביה: הייתי השבוע באופקים ויישובים אחרים - -

יעקב ליצמן: הם יכולים לחכות עוד יום אחד, לא יקרה שום דבר.

יעקב ליצמן: מהיום הראשון שאני בוועדת הכספים, בכל נושא אופקים הם ראשונים.

אמיר ברקן: מדובר בפנייה תקציבית שמעוכבת כבר שלושה חודשים עד למתן הסברים.

אמיר ברקן: מדובר בהעברת תקציב למימון סגירת פעילות "אופריישן אינדיפנדס" בארצות הברית.

אמיר ברקן: הגיעה לכאן תא"ל במיל.

אמיר ברקן: אמירה דותן שביצעה עבורנו את הנושא והיא תוכל להסביר לכם מה היה בדיוק ולמה החליטו לסגור ולשם מה הכסף.

אמירה דותן: הפעילות היתה במהלך שנות ה-80 וה-90 על ידי צוות של מתנדבים אמריקנים וקנדים יהודים לעזור לחברות מסחריות קטנות עד בינוניות למצוא את דרכן בארצות הברית.

אמירה דותן: הצוות כלל שלושה אנשים בארצות הברית ושני אנשים בארץ, כאשר הפעילות היתה ברחבי צפון אמריקה.

אמירה דותן: התקציב היה 600 אלף שקל מהאוצר וכספים מתורמים בארצות הברית.

אמירה דותן: העמותה היא עמותה אמריקנית.

עופר חוגי: כמה נתנה העמותה וכמה נתנה ממשלת ישראל?

אמירה דותן: המדינה נתנה 600 אלף שקל והאמריקנים נתנו או אותו הדבר או פי שניים ושלושה.

אמנון כהן: אין מספר ידוע?

אמירה דותן: בכל שנה זה היה משהו אחר.

אמירה דותן: זה התחיל בשנת 92', כאשר באותה שנה רוב הכסף הגיע מארצות הברית, כמעט 3 מיליון דולר, כאשר רק 600 אלף שקל היו מישראל.

אמירה דותן: בשנת 2000, לאור המצב של התעשיות, שבו בעצם השגנו את מה שרצינו, כלומר התעשיות הישראליות מצאו כבר את הדרכים שלהן, אמרנו שנפסיק את הפעילות ולכן אנחנו רוצים לסגור את העמותה.

אמירה דותן: רצינו לסגור את העמותה, אבל אז לא היה תקציב.

אמירה דותן: אמרנו לנו לחכות לתקציב המדינה, אבל ב-2000 לא היה תקציב מדינה ונאלצנו לחכות למרץ 2001 אז אושר תקציב המדינה.

אמירה דותן: הגענו למרץ 2001, ביקשנו את התקציב הזה, כדי לסגור את העמותה, אבל אז הבקשה עוכבה כאן.

אמירה דותן: אנשים מחכים למשכורות מ-2000, יש חובות לבנקים וחובות לספקים.

אמירה דותן: אנחנו רוצים לסגור את העסק בצורה מכובדת כמו שעבדנו כל השנה.

עופר חוגי: כל שנה קיבלתם 600 אלף שקל?

אמירה דותן: נכון.

עופר חוגי: למה היה צריך אתכם אם יש את לשכת הקשר המסחרית?

עופר חוגי: מדוע היה צריך להקים עוד עמותה?

עופר חוגי: מי החליט על זה?

אמירה דותן: אז החליטו על זה שר האוצר, שר התמ"ס ושר החוץ.

יעקב ליצמן: היות שמדובר על כספי עבר ורוצים לסגור את העניין הזה בצורה מכובדת, אין שום סיבה לעכב את הפנייה הזאת.

יעקב ליצמן: הצבעה

יעקב ליצמן: נגד – אין

עופר חוגי: אני לא מבין איפה דה-הרטוך בכל הסיפור הזה.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 003-01.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת חוגי ביקר לעכב את הפנייה.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה זו?

יעקב ליצמן: בעד – הרוב

החלטה: פנייה מס' 001-04.

דניאל לימור: מדובר בהעברת עובד ממשרד ראש הממשלה לנציבות המים.

אמנון כהן: למה צריך כסף בשביל זה?

דניאל לימור: מדובר בהעברה של תקציב ממשרד ראש הממשלה לנציבות המים.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 001-04?

יעקב ליצמן: בעד – הרוב

איוור קרשנר: מדובר בהעברה לרשות החברות הממשלתיות מתוך תחום פעולה כללי.

דניאל לימור: זו העברה ממשרד ראש הממשלה לרשות החברות, שנמצאת תחת אותו סעיף 04, לפי סיכום בין המשרדים.

יוסף יצחק פריצקי: למה הולך הכסף?

דניאל לימור: לפרוייקטים של בינוי בעיקר בנושא של מיזוג אוויר.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 006-04?

יעקב ליצמן: בעד – הרוב

החלטה: פנייה מס' 008-04.

דניאל לימור: מדובר בהעברת עובד - על פי סיכום בין המשרדים – מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה למשרד ראש הממשלה.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה 008-04?

יעקב ליצמן: בעד – 2

החלטה: פנייה מס' 020-04.

דניאל לימור: מדובר בנושא מחסומים ואבטחת ראש הממשלה.

דניאל לימור: היה צריך תוספת תקציב לנושא הזה וזו ההעברה.

יוסף יצחק פריצקי: לאיזה מחסומים הכוונה?

דניאל לימור: כשראש הממשלה יוצא לכל מיני אירועים יש אבטחה.

אמנון כהן: עד היום לא אבטחו אותו?

דניאל לימור: יש לזה תקציב, אבל הוא לא מספיק.

יוסף יצחק פריצקי: כשראש הממשלה יוצא לאירועים, עם כל הכבוד הראוי, מי שעושה את האירוע הוא שמשלם עבור האבטחה.

דניאל לימור: לא.

דניאל לימור: מי שמשלם זה משרד ראש הממשלה לפי הוראות של השב"כ.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה 020-04?

יעקב ליצמן: בעד – הרוב

החלטה: פנייה מס' 004-05.

החלטה: חבר הכנסת גפני ביקש לעכב פנייה זו.

עופר חוגי: מדובר כאן במשכורת של חשב בגובה 35 אלף שקל בחודש.

עופר חוגי: מדוע השכר כל כך גבוה?

יוסף יצחק פריצקי: 473 אלף שקל להשתתפות במימון שכר החשב?

יוסף יצחק פריצקי: חשב אחד?

יוסף יצחק פריצקי: הורדת בכוח אדם והעלית בכוח אדם.

אמיר ברקן: אני טיפלתי בזה בעבר ואני יכול להסביר את זה, למרות שעכשיו זה לא בתחום שלי.

אמיר ברקן: משנת 67' מדינת ישראל מעבירה כספים להסתדרות הציונית העולמית, כדי שהיא תפעיל את החטיבה להתיישבות.

אמיר ברקן: הם יושבים במשרד החקלאות.

אמיר ברקן: לאורך השנים הכספים האלה הועברו, כאשר חשב החטיבה היה עובד של ההסתדרות הציונית.

אמיר ברקן: לאחרונה נחתם הסכם בין הממשלה לבין החטיבה להתיישבות וההסתדרות הציונית, שבגלל שכל הכסף שמועבר זה כסף מדינה, שיהיה שם חשב מטעם המדינה, שיהיה כפוף לחשב הכללי.

אמיר ברקן: בגלל שעובד שם אדם שחי לפי התנאים של ההסתדרות הציונית העולמית, שטובים יותר מהתנאים של עובדי המדינה, ובגלל שאי אפשר להוריד שכר לאדם רק בגלל שעושים שינוי, אז באופן אישי לאותו אדם ימשיכו לשלם כמו שמקובל בהסתדרות הציונית.

אמיר ברקן: כשאותו עובד יפרוש לפנסיה וייכנס עובד אחר, הוא יקבל כמו כל חשב אחר.

עופר חוגי: יש פה חריגה בשכר.

עופר חוגי: יש לכך אישור של הממונה על השכר?

אמיר ברקן: הממונה על השכר אישר את זה.

יוסף יצחק פריצקי: מי זה החשב הזה?

אמיר ברקן: צבי חיימוביץ.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה 004-05?

יעקב ליצמן: בעד – הרוב

החלטה: פנייה מס' 015-04 – תקצוב העברת עובדת בחצי משרה.

יוסף יצחק פריצקי: מה עם החצי השני?

דניאל לימור: החצי השני בפנייה 010-05.

איוור קרשנר: מדובר בהעברה של 27 אלף שקל.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 015-04.

יעקב ליצמן: בעד – הרוב

החלטה: פנייה מס' 005-05.

החלטה: חברי הכנסת גפני, אמנון כהן וחוגי ביקשו לעכב פנייה זו.

איוור קרשנר: מדובר בשינויים פנימיים במשרד האוצר.

דניאל לימור: מדובר בהעברת הסמכויות מהמשטרה למכס לנושא בידוק ביטחוני.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 005-05?

יעקב ליצמן: בעד – הרוב

החלטה: פנייה מס' 009-05.

איוור קרשנר: מדובר בשינויים פנימיים בנציבות מס הכנסה.

דניאל לימור: פנייה זו נועדה ליישום השינוי בתיקון פקודת מס הכנסה 126 – זיכוי ממס לתושבי באר שבע והנגב.

יוסף יצחק פריצקי: בעצם גרעת שני עובדים.

דניאל לימור: עשיתי המרה של משרות שיא כוח אדם לעובדים ארעיים.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 009-05?

יעקב ליצמן: בעד – הרוב

החלטה: פנייה מס' 600-06.

עמית לנג: מדובר בשינויים פנימיים בתקציב התפעול של משרד הפנים.

עמית לנג: התקציב מיועד לטיפול באיחוד משפחות.

עמית לנג: בלשכה בירושלים יש עומס רב.

יעקב ליצמן: מה זה קשור לזיהום מים?

עמית לנג: אלה שני דברים שונים.

עמית לנג: הדבר הראשון הוא יחידה שמתוקצבת בהוצאה מותנית בהכנסה.

עמית לנג: ככל שיש לה יותר הכנסה, אפשר לתת לה יותר הוצאה.

עמית לנג: אם העומס הוא גדול אז גם ההכנסה גדלה וגם אפשר לתקצב אותם בהוצאה גדולה.

עמית לנג: פה יש בקשה להגדיל מעט את התקציב של היחידה, על מנת שהם יוכלו לטפל בעומס שקיים.

עמית לנג: דבר שני, יש פה בקשה להעביר למינהל המים כסף פנימי, על מנת לתקצב ועדה ציבורית לבדיקת זיהום המים בתל-אביב.

עמית לנג: זה בהתאם להחלטת ממשלה.

עופר חוגי: מה זה קשור למשרד הפנים?

יעקב ליצמן: הוועדה תבדוק גם את הזיהום האחרון שהיה בגוש דן?

עמית לנג: למשרד הפנים יש מינהל מים.

עמית לנג: הוועדה הציבורית הזאת אמורה לבדוק את זיהום המים של תל-אביב, בהתאם להחלטת הממשלה.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 006-06?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פנייה מס' 006-06 אושרה.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 007-06 עוכבה על ידי חבר הכנסת עופר חוגי.

עופר חוגי: על איזה אגם מדובר?

עופר חוגי: יש במעלות אגם, אם כך מדוע צריך עוד אחד בשלומי?

יעקב ליצמן: אין צורך לדון שוב בפנייה הזאת.

יעקב ליצמן: אם חבר הכנסת עופר חוגי יסיר את העיכוב הפנייה עוברת.

יעקב ליצמן: פניות מס' 009-06 ו-010-06.

עמית לנג: מדובר בהעברת עודפים מחויבים משנת 2000 לשנת 2001 לתקציב התפעול של משרד הפנים.

עמית לנג: אין כאן הרבה מה להסביר, למעט זה שאלה כספים שחויבו בסוף השנה וצריך להעביר אותם לשנה זו.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פניות מס' 009-06 ו-010-06?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניות מס' 009-06 ו-010-06 אושרו.

יעקב ליצמן: פנייה מספר 008-07 - המשרד לביטחון פנים.

עמית לרנר: מדובר בהפשרה של רזרבה בשכר, רזרבה פנימית, על פי בקשת השר לביטחון פנים.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 008-07?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פנייה מס' 008-07 אושרה.

יעקב ליצמן: פניות מס' 010-07 ו-011-07 – המשרד לביטחון פנים.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור הפניות?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – 2 החלטה: פניות 010-07 ו-011-07 אושרו.

יעקב ליצמן: פניות מס' 006-83.

עמית לרנר: מדובר בהעברה 190 מיליון שקל מסעיף 83 לצורך פיתוח.

עמית לרנר: סעיף 12 – גמלאות עובדי מדינה – מיועד לתשלום גמלאות לעובדי מחקר רפא"ל שפרשו לגמלאות.

עמית לרנר: הדרך הנכונה לעשות את זה, זה מסעיף 12 לגמלאות עובדי מדינה.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 006-83?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פנייה מס' 006-83 אושרה.

יעקב ליצמן: פניות מס' 001-08 ו-004-08.

יעקב ליצמן: מורידים מבית המשפט העליון ומעבירים לבית משפט השלום.

יוסף יצחק פריצקי: באיזה בית משפט מדובר?

עופר חוגי: הסניגוריה הציבורית פושטת את הרגל, מה קורה עם זה?

דניאל לימור: אין לזה קשר לכאן.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פניות מס' 001-08 ו-004-08?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניות מס' 001-08 ו-004-08 אושרו.

יעקב ליצמן: פניה מס' 008-08.

אמנון כהן: פה מוסיפים 2 מיליון שקל לפרקליטות מדינה וקודם הורידו 800 אלף שקל.

עופר חוגי: מה ההבדל בין רזרבה כוללת לרזרבה כללית?

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 008-08?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פנייה מס' 008-08 אושרה.

יעקב ליצמן: פניות מס' 003-09 ו-007-05.

דניאל לימור: מדובר בהעברת תקן חשב ממשרד החוץ למשרד האוצר, כלומר החשב במשרד החוץ יקבל כסף ממשרד האוצר ולא ממשרד החוץ.

עופר חוגי: מה ההבדל?

איוור קרשנר: כל החשבים צריכים להיות שייכים למשרד האוצר.

איוור קרשנר: פה זה תיקון טעות.

עופר חוגי: השכר של החשב הוא 49 אלף שקל?

עופר חוגי: יש פה חריגה בשכר.

דניאל לימור: יש כאן החזר הוצאות רכב, שעות נוספות והשכר הבסיסי.

עופר חוגי: אם כך מצבם של חברי הכנסת גרוע.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פניות מס' 003-09 ו-007-05?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – 1 נגד - 1 אני מבקש רוויזיה.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 006-09.

דניאל לימור: מדובר בהעברת כספים למשרד לביטחון פנים בגין אבטחת סגנית מושל מדינת מרילנד שהיתה פה בביקור בשנה שעברה.

איוור קרשנר: מדובר ב-36 אלף שקל.

עופר חוגי: מדוע זה מוטל על משרד החוץ?

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 006-09?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – 1 נגד - 1

יעקב ליצמן: אני מבקש להצביע עכשיו על הרוויזיה להצבעות על פניות מס' 003-09, 007-05 ו-006-09.

יעקב ליצמן: מי בעד הרוויזיה?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – 2 נגד – אין החלטה: הרוויזיה התקבלה.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פניות מס' 003-09, 007-05 ו-006-09?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניות מס' 003-09, 007-05 ו-006-09 אושרו.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 005-13.

אסף רגב: מדובר פה על 800 אלף שקל שמועברים מתקציב משרד האוצר לצורך מימון העסקת רואה חשבון לבדיקת מכר בדיור הציבורי.

אסף רגב: הכוונה שהרואה חשבון יעבור על כל התיקים ולבדוק אם אכן קיבלו את ההנחות המגיעות ולבדוק שהחברות העבירו את העמלה למדינה.

אסף רגב: הכוונה שיהיה פעם אחת דוח מסודר, כדי שנדע כמה דירות מכרו בדיור הציבורי.

יוסף יצחק פריצקי: מכרו מעט מאוד דירות ציבוריות.

אסף רגב: אין אף דוח מסודר בנושא.

יוסף יצחק פריצקי: כמה מקבל הרואה חשבון פר תיק?

עמית לנג: זה שכר לפי שעה.

עופר חוגי: הוא יכול למשוך כמה שירצה.

יעקב ליצמן: לדעתי 800 אלף שקל לעבודה בה מדובר, זה לא הרבה.

עופר חוגי: מחר יבואו אלינו בדרישה לעוד מיליון שקל.

עמית לנג: זה התקציב שמאושר לרואה חשבון לצורך כל הבדיקה.

עופר חוגי: כמה תיקים יש?

אסף רגב: אני מעריך שזה בסביבות כמה אלפים.

אסף רגב: אין לי מספר מדויק.

עופר חוגי: מדוע לא לפזר את הבדיקה בין כמה רואי חשבון?

אסף רגב: לא צריך יותר מדיי רואי חשבון.

עופר חוגי: אני לא מוכן לאשר דבר כזה.

עופר חוגי: אני חושב שצריכים להיות לפחות חמישה רואי חשבון.

יעקב ליצמן: תתפלא לשמוע, אבל כנראה שרואה החשבון כבר התחיל לעבוד לפני כמה חודשים.

יוסף יצחק פריצקי: באיזה רואה חשבון מדובר?

אסף רגב: רואה החשבון שנבחר במכרז הוא אילן שגב.

אסף רגב: לפי האפיונים של המשרד יש צורך רק ברואה חשבון אחד.

אסף רגב: חבר הכנסת חוגי, אני מבקש שתסתכל על המטרה.

עופר חוגי: המטרה מצוינת, אבל לא ייתכן שבמשרד הבריאות למשל יהיה רואה חשבון אחד שמטפל בכל משרד הבריאות.

עופר חוגי: יוצא מזה שיש כמה רואי חשבון שיש להם מונופול, הם עובדים חמש-שש-שבע שנים ואף אחד לא מחליף אותם.

עופר חוגי: הגיעו למצב שמעבירים להם כל חודש 300-500 אלף שקל לפחות.

עופר חוגי: אני חושב שבכל פרוייקט חייבת להיות חלוקת עבודה בין כמה רואי חשבון ולא אחד.

עופר חוגי: אין שום סיבה שאדם אחד ירוויח את כל הקופה.

יעקב ליצמן: המטרה נראית לי ראויה.

עופר חוגי: אני מבקש בכל זאת שהעבודה תתחלק בין כמה רואי חשבון.

יעקב ליצמן: אני חושב שאיחרנו את זה.

יעקב ליצמן: אני חושב שאנחנו צריכים לדרוש מהאוצר לא להעביר לאישורנו דברים שכבר התחילו בביצועם.

יעקב ליצמן: אני בטוח שרואה החשבון כבר עובד ואין טעם עכשיו לעכב את הפנייה.

עופר חוגי: אני מבקש שלהבא לא יהיה רואה חשבון אחד, אלא שבכל מכרז ייבחרו כמה רואי חשבון.

יעקב ליצמן: אני חושב שחבר הכנסת חוגי צודק.

יעקב ליצמן: 800 אלף שקל זה הרבה כסף וזה הרבה תיקים.

יעקב ליצמן: אז במקום לתת את זה לאדם אחד, יש לתת את זה לכמה.

יוסף יצחק פריצקי: כל הסיפור הזה ששמו מינוי יועצים, רואי חשבון, עורכי דין וכו', הוא סיפור פרוץ, מתחילתו ועד סופו.

יוסף יצחק פריצקי: לא בכדי ביקשתי ולא בכדי עיכבתי בפניות קודמות שבהן דובר על יועצים.

יוסף יצחק פריצקי: אין ספק שבמצב של מיתון כמו שיש היום במשק, שהוא מיתון קשה ובעיקר פוגע בבעלי עסקים קטנים, המדינה צריכה לאפשר כמה שיותר נגישות לכמה שיותר אנשים.

יעקב ליצמן: אני אפנה בנושא לאגף התקציבים, כדי שיחלקו עבודה מסוג כזה בין כמה אנשים.

יוסף יצחק פריצקי: אנחנו נכנסים עכשיו לפגרה.

יוסף יצחק פריצקי: פגרה היא זמן לקיים דיונים מסוג כזה.

יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב ראש, מותר לך לקיים דיונים לא רק בהעברות תקציביות.

יוסף יצחק פריצקי: אנא תקיים דיון בשאלה האמיתית של מינוי אנשים חיצוניים למערכת ולפי איזה קריטריונים הם עובדים.

יעקב ליצמן: אני מבקש לפנות לחשב הכללי בנושא זה.

יעקב ליצמן: אף אני סבור שצריך לחלק עבודות מסוג כזה לכמה אנשים.

עופר חוגי: במשרדי הממשלה יושבים חשבים כבר 20 שנה ויותר.

עופר חוגי: במשרד הבריאות למשל יושב חשב שנתן את העבודה לאח שלו ולאף אחד לא אכפת.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 005-13?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פנייה מס' 005-13 אושרה.

יעקב ליצמן: פניות מס' 009-18 ו-018-18?

עמית לנג: מדובר בעודפים משנת הכספים 2000 במענקי איזון ובתוכניות הבראה.

עמית לנג: אנחנו מבקשים להעביר אותם לשנת 2001.

אמנון כהן: לפי איזו רשימה?

עמית לנג: זה לא קשור לרשימה, אלה עודפים מחויבים.

עופר חוגי: איפה זה יחולק?

עופר חוגי: גם בשנה שעברה לא קיבלנו את הרשימה.

עמית לנג: לי אין את הרשימה, משום שמי שמקצה את הכספים זה משרד הפנים.

עמית לנג: התפלגות התקציב ברשויות מקומיות, בעיקר בתוכניות הבראה, היא לא ליניארית על פני השנה, משום שהרשויות צריכות לעמוד באבני בוחן.

עמית לנג: יש כאלה שעומדות ויש כאלה שלא עומדות.

עמית לנג: בגלל זה תמיד, אבל תמיד, כל שנה תמיד יישארו עודפים יחסית גבוהים בתקציב הרשויות המקומיות, משום שבסוף השנה יכול להיות שמספר רשויות מגיעות למה שנקבע וזה מחייב להעביר להן כסף.

עמית לנג: בגלל שאין התפלגות שווה, תמיד נוצרים עודפים.

עמית לנג: זה כסף שכבר מחויב לאותן רשויות, בהתאם לעמידה שלהן ביעדים ובתוכניות הבראה ולכן אנחנו מבקשים להעביר את זה משנה שעברה לשנה.

יוסף יצחק פריצקי: מדוע זה בא בשתי בקשות?

עמית לנג: כי יש העברה טכנית של סעיפים מסוימים שלא יכולים לעבור ביחד עם סעיפים אחרים.

אמנון כהן: אני בכל זאת מבקש לראות את הרשימה.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פניות מס' 018-18 ו-009-18?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניות מס' 018-18 ו-009-18 אושרו.

יעקב ליצמן: בפנייה מס' 006-19 לא נדון, משום שהרפרנט לא הגיע.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 009-23.

אילנה ברדוגו: בשנה שעברה היתה תוספת של 20 משרות לשיא כוח אדם על חשבון עבודה ארעית.

אילנה ברדוגו: השנה בטעות לא תקצבו את זה והפנייה הזאת היא לתיקון הטעות.

יוסף יצחק פריצקי: כלומר, לקחו עובדים מעבודה ארעית ושמו אותם בתקן.

יוסף יצחק פריצקי: 20 איש?

יוסף יצחק פריצקי: מתוך כמה?

אילנה ברדוגו: מדובר ב-20 משרות מתוך 651 שהיו.

אילנה ברדוגו: התיקון הזה היה בשנה שעברה והשנה שכחו לתקן את השינוי.

יוסף יצחק פריצקי: מה זה המרכז לייעוץ תעסוקתי?

אילנה ברדוגו: זה מרכז שעושה אבחון למקומות עבודה, קורסים וכן ייעוץ לאלה שצריכים לעבור קורסים.

יוסף יצחק פריצקי: כל העובדים הארעיים האלה התקבלו בהתאם לתקשי"ר?

אילנה ברדוגו: בוודאי.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 009-23?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פנייה מס' 009-23 אושרה.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 002-34.

קונסטנטין בלוז: בקשה זו מופיעה במערכת הכספית כמאושרת.

קונסטנטין בלוז: יש אפילו תאריך אישור – 6 במרץ 2001.

גלי תורג'מן: אין טעם לדון בבקשה הזאת.

עופר חוגי: אני ביקשתי לעכב את הפנייה הזאת.

אמנון כהן: אחרי 21 יום זה עובר אוטומטית.

יעקב ליצמן: למען הסר ספק, אני מבקש לאשר שוב את הפנייה הזאת.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 002-34?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פנייה מס' 002-34 אושרה.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 018-34.

גלי תורג'מן: מדובר בעודפים מחויבים של משרד התשתיות.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 018-34?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב

החלטה: פנייה מס' 021-34.

איוור קרשנר: מדובר בהכנסות של המכון הגיאולוגי.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 021-34?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פנייה מס' 021-34 אושרה.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 024-34.

יוסף יצחק פריצקי: עוד אוטו?

קונסטנטין בלוז: זה שייך לנציבות המים.

קונסטנטין בלוז: למעשה אלה שתי בקשות שונות – אחת של אגף פיקוח עליון ואחרת זה רכישת רכב ליועצת המשפטית.

קונסטנטין בלוז: הרכישה אושרה על ידי החשב הכללי.

קונסטנטין בלוז: 110 אלף שקל מיועדים לרכישת רכב ו-100 אלף שקל זה התאמות שכר, כלומר העבירו מסעיף שכר אחד לאחר, כי היתה חריגה.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 024-34?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פנייה מס' 024-34 אושרה.

יעקב ליצמן: פניות מס' 012-34 ו-001-39.

גלי תורג'מן: מדובר בהעברה ממשרד התקשורת למשרד התשתיות.

גלי תורג'מן: יש ועדה לרעידות אדמה שישבה במשרד התקשורת והעבירו אותה למשרד התשתיות.

גלי תורג'מן: אנחנו בעצם רוצים להעביר את התקציב של הפעילות שלה.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פניות מס' 012-34 ו-001-39?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניות מס' 012-34 ו-001-39 אושרו.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 003-36.

יעקב ליצמן: פנייה תקציבית זו נועדה לממן רכישת רכב לסגן שרת התעשייה והמסחר.

אמנון כהן: אני מבקש לעכב פניות של משרד התעשייה והמסחר, עד שלא יעבירו 45 מיליון שקל לטיפול הנקודתי.

אמנון כהן: זה לא בגלל סגן השר, אלי בן מנחם, שאני מכבד מאוד, אבל יש עיקרון שביקשנו לעמוד עליו, שנעכב פניות של המשרד, עד שלא נקבל תשובה ברורה בנוגע לתקציב של 45 מיליון שקל לטיפול הנקודתי.

יעקב ליצמן: מחר אנחנו נדון בנושא הזה.

אמנון כהן: אם כך, אני מבקש לעכב את אישור הפנייה הזאת עד מחר.

יוסף יצחק פריצקי: אני ביקשתי לעכב את הפנייה הזאת.

יוסף יצחק פריצקי: איזה אוטו מתכוונים לקנות לסגן השר, אלי בן-מנחם?

אמנון כהן: ב"גלובס" היה כתוב שהוא כביכול קונה רכב ב-30 אלף שקל.

אמנון כהן: הוא טוען שהוא חוסך.

אמנון כהן: לא יכול להיות שבתקשורת הוא יגיד דבר אחד ומצד שני הוא ייסע באוטו חדש.

אורן גלעד: היינו יכולים להפריד את זה לשתי פניות ואז הייתם רואים את זה אחרת.

אורן גלעד: בעיקרון זו בסך הכל העברה בין תוכניות.

אורן גלעד: אתם רואים רק את החלק החסר בתוך התוכנית.

יעקב ליצמן: חברי הכנסת שאלו מדוע נאמר שהרכב של סגן השר עולה 30 אלף שקל.

אורן גלעד: זה לא עולה 30 אלף שקל ואני מסביר עתה למה רואים רק 30 אלף.

אורן גלעד: הרכב עולה 120 אלף שקל.

יוסף יצחק פריצקי: אני אחראי לזה שייצא תיקון בעיתון.

יוסף יצחק פריצקי: סגן שר אומר שהוא צנוע.

יוסף יצחק פריצקי: קורקינט, אופניים בלי רמה.

יוסף יצחק פריצקי: מה זה הדבר הזה?

יוסף יצחק פריצקי: שיא הצניעות.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 003-36?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פנייה מס' 003-36 אושרה.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 005-36.

אמנון כהן: אני מבקש לקבל את ההסבר עכשיו, אבל לקבל את ההחלטה רק מחר, לאחר שנשמע את ההסבר על הטיפול הנקודתי.

יעקב ליצמן: אני מסכים לעכב את הפנייה הזאת עד מחר.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 008-38.

אסרף אמיר: פנייה זו לא קשורה למשהו של משרד התעשייה והמסחר.

אסרף אמיר: מדובר פה במאיץ חלקיקים.

עופר חוגי: על איזה הסכם חתומה המדינה?

עופר חוגי: מה התמלוגים שהיא תקבל בעתיד מהמאיץ הזה?

עופר חוגי: אני מבקש לראות ההסכם.

אסרף אמיר: אין כאן תמלוגים, כי זה דבר ששייך למדינה.

אסרף אמיר: המאיץ הזה הוא מאיץ פרוטונים שנועד למחקר במדינת ישראל.

אסרף אמיר: מה שנעשה היום בכור הגרעיני ייעשה במאיץ פרוטונים, לטובת החוקרים במדינה.

אסרף אמיר: היום הכור מיושן ויש בו גם סכנה לסביבה.

אסרף אמיר: כל מה שנעשה פה זה במסגרת מה שנקרא "תל"ם" – תשתיות לאומיות מדעיות – שהוא איגוד וולונטרי שיושבים בו נציגי משרד המדע, ות"ת, האוצר ומפא"ת.

אסרף אמיר: הנושא הזה מאוד חשוב.

אסרף אמיר: המדינה משתתפת בו בהיקף של 7.2 מיליון דולר במשך חמש שנים, וזה מתוך פרוייקט בהיקף של 25 מיליון דולר.

אסרף אמיר: 17 המיליון הנותרים ממומנים על ידי הוועדה לאנרגיה אטומית.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 008-38?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פנייה מס' 008-38 אושרה.

יעקב ליצמן: אישור מוסדות ציבור לענין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה

יוסף יצחק פריצקי: מאחר שאני צריך לעזוב את הישיבה, אני מבקש לדון בסעיף הבא בסדר היום.

יוסף יצחק פריצקי: ועדת המשנה בראשותי דנה בבקשתו של שר האוצר לאשר מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה.

יוסף יצחק פריצקי: הוחלט להמליץ לוועדת הכספים לאשר את כל הרשימה, מלבד עמותת "אלשפעה ואלרחמה" ועמותת "הקרן להנצחת הבבא סאלי".

יעקב ליצמן: מה הבעיה עם העמותה להנצחת הבבא סאלי?

יוסף יצחק פריצקי: יש חשד שהעמותה הזאת מנהלת למעשה עסק.

יוסף יצחק פריצקי: העליתי שאלה, שחבר הכנסת גפני הנהן בראשו לגביה.

יוסף יצחק פריצקי: הסיפור מאוד פשוט - חנות לתשמישי קדושה בבני-ברק, שמוכרת מזוזות וספרי תורה, ומשלמת מס והכל בסדר.

יוסף יצחק פריצקי: אותה חנות משלמת גם מע"מ.

יוסף יצחק פריצקי: יושב פה גוף שנותנים לו תרומה והוא נותן תשמיש קדושה.

יוסף יצחק פריצקי: מה ההבדל?

יעקב ליצמן: מה לגבי פיתוח בית העלמין שהעמותה עושה?

יוסף יצחק פריצקי: יש בעיה עם המקומות הללו.

עופר חוגי: אתה לא צריך לדאוג מזה שהם משלמים מס הכנסה.

עופר חוגי: דוד יהושע יודע טוב לעשות את זה.

יעקב ליצמן: אני מציע כן לאשר את העמותה הזאת.

יעקב ליצמן: על הבקשה של עמותת "אלשפעה ואלרחמה" לא נצביע עכשיו, כך גם לגבי העמותות שאין להן אישור ניהול תקין.

יעקב ליצמן: לגבי העמותה "הקרן להנצחת באבא סאלי", אני כן רוצה להצביע.

יוסף יצחק פריצקי: זו מליאת הוועדה וזכותך כיושב ראש להחליט להצביע על כך עכשיו.

יעקב ליצמן: הוועדה מאשרת את כל העמותות בפנייתו של שר האוצר לאישור מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה, במכתבו מיום ו' בתמוז התשס"א, למעט: 1.

יעקב ליצמן: עמותה מס' 1 ברשימה, מס' 580299535, שלגביה מחכים לדוח נוסף מרשם העמותות; 2.

יעקב ליצמן: עמותה מס' 580250546 וכן עמותה 580218568 לא אושרו בגלל שלא המציאו אישור ניהול תקין.

יוסף יצחק פריצקי: צריך להוסיף הסתייגות, שהיה ויובא אישור ניהול תקין, ייראה כאילו זה מאושר.

יעקב ליצמן: הוועדה מאשרת גם את שתי העמותות הללו בכפוף להמצאת אישור ניהול תקין מרשם העמותות.

יעקב ליצמן: מי בעד ההצעה?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: ההצעה אושרה.

יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2001

יעקב ליצמן: אנחנו חוזרים לשינויים בתקציב לשנת 2001.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 010-71.

אסף רגב: מדובר פה על העברה של עודפים מחויבים בגובה של 47 מיליון שקל.

אסף רגב: העודפים האלה נובעים ממכירת דיור במסגרת מבצעי המכר בדיור הציבורי.

אסף רגב: העודפים האלה מיועדים לשיפוי הסוכנות היהודית בהתאם להסכם שהממשלה חתמה.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 010-71?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פנייה מס' 010-71 אושרה.

יעקב ליצמן: פניות מס' 012-70 ו-005-29.

אסף רגב: הסכום הראשון הוא העברה של 709 אלף שקל מהתקציב הפיתוח של משרד השיכון לתקציב הרגיל, בהתאם להחלטת הממשלה מס' 1627 – קו עימות.

אסף רגב: התקציב נועד למימון פעילויות חברתיות ושיקום שכונות בקרית שמונה.

אסף רגב: ההעברה השנייה היא העברה מתוכנית שיקום שכונות לתוכנית חיזוק שכונות, בהתאם להחלטת הממשלה 2485 – טיפול נקודתי.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פניות מס' 012-70 ו-005-29?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניות מס' 012-70 ו-005-29 אושרו.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 003-22 – עודפים ברבנות הראשית משנת 2000.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה זו?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פנייה מס' 003-22 אושרה.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 002-53.

דניאל לימור: מדובר בהעברת 800 אלף שקל בשינויים פנימיים להיכל המשפט החדש שנבנה בבאר-שבע.

דניאל לימור: יש פריסת תשלומים לגבי הבנייה שלו והעברה זו נועדה לכך.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 002-53?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פנייה מס' 002-53 אושרה.

יעקב ליצמן: פנייה מס' 001-89.

דניאל לימור: מדובר בלשכת הפרסום הממשלתית.

דניאל לימור: זה מפעל ממשלתי שפועל על פי עיקרון של הכנסות והוצאות.

דניאל לימור: בשנים של עודף הכנסות הגוף הזה שם את העודפים בקרן פיתוח.

דניאל לימור: עתה אנחנו מתבקשים לשחרר 300 אלף שקל לצורכי שיפוץ דיור.

יעקב ליצמן: מי בעד אישור פנייה מס' 001-89?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פנייה מס' 001-89 אושרה.

יעקב ליצמן: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.

יעקב ליצמן: - - - - - - - - - - - -