ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 261, 2001-05-10 10:00

מיכאל קליינר: 1.

מיכאל קליינר: תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות מסוימות), התשס"א2001-

מיכל דויטש: לפיכך מבוקש לתקן את תקנה 2(ג) לעניין עדכון ואיגום סכומים בהתאמה לתיקון שבוצע במאי 2000.

מיכאל קליינר: אושר.

מיכל דויטש: 2.

מיכל דויטש: תיקונים בתקנון הבורסה

יאיר אוגלר: סעיף א', הסמכת מנכ"ל הבורסה לאשר רישום למסחר של ניירות ערך.

יאיר אוגלר: מדובר כאן בנוהל מקוצר שכבר קיים, או אם תרצו מסלול ירוק, להנפקות מסוגים שונים כמו הקצאות פרטיות וכיוצא בזה, שהיום נדרש זמן להעביר את זה לוועד הפועל כשאלה דברים מאוד סטנדרטיים כאשר זה גורם לעיכובים וגם מעמיס על יחידת ההנפקות.

יאיר אוגלר: ההנעה שאושרה על-ידי דירקטוריון הבורסה ועל-ידי רשות ניירות ערך היא להסמיך את סגל הבורסה לאשר רישום למסחר וכמובן בכל מקרה שיש בו ספק או כשלא רוצים לאשר, זה יובא לדיון בוועד הפועל של הבורסה.

קריאה: סעיף ב' נוגע במכירות בחסר, נושא שהוא מאוד חשוב בכל בורסה מודרנית.

קריאה: בארץ היו די הרבה מגבלות להפעלת כללי ההשאלה וכל מה שקשור בכך.

קריאה: לכן מונתה ועדה שישבו בה נציגי האוצר, רשות ניירות ערך, בנק ישראל והבורסה והיא עשתה עבודה מאוד יפה והציעה כללים לשינויים והתאמות בכללים.

קריאה: הכוונה היא באמת לקבל את השינויים האלה.

קריאה: דרור שליט שהוא סמנכ"ל בכיר ואחראי על המסחר יכול להיכנס ליותר פרטים.

דרור שליט: אם לקופת גמל יש מאה אלף מניות "טבע", והיא מניחה שאלף מניות "טבע" תמיד יהיו לה בנכסים שלה.

דרור שליט: היא אומרת לחבר הבורסה שאם מישהו רוצה לשאול מניות "טבע", תמיד אתה יכול לשאול מתוך אלף מניות "טבע" האלה.

דרור שליט: כך כאשר בא מישהו לשאול את המניות, יש כבר משאיל ולא צריך להחתים אותו על טופס ספציפי על זה, כך שגם השואל נהנה, גם המשאיל נהנה, ומה שיותר חשוב הוא שכל שוק ההון נהנה כי השאלות משכללות את שוק ההון.

דרור שליט: הנושא השני הוא נושא שמאפשר או מקל על מכירת שורט במשך היום.

דרור שליט: זאת אומרת, אדם רואה שהמחיר הוא לא בדיוק המחיר הנכון, הוא מוכר שורט במהלך היום אבל בהמשך היום קונה את ניירות הערך ומכסה את החוסר שנוצר.

דרור שליט: הנושא השלישי קשור לנושא מאוד חשוב והוא שיפור הנזילות בשוק האג"ח והמכ"ם כאשר גם השוק הזה לצערנו לא כל כך נזיל.

דרור שליט: אחד השיפורים שמוצעים פה הוא לאפשר מכירה בשורט כנגד מכ"ם עתידי.

דרור שליט: זאת אומרת, ישנו נייר ערך חשוב שמחזיק בנק ישראל והוא מכ"ם שמקבלים אותו למשל בעוד חודשיים, כך שמי שקנה את הזכות הזאת יוכל למכור מכ"ם בשוק ולהתכסות במכ"ם הזה כשהוא מקבל אותו.

דרור שליט: נושא רביעי נוגע לנושא של מסחר בין ישראל וחו"ל, כל הנושא של הרישום הדואלי, כאשר כאן מדובר בהקלות טכניות שמאפשרות למכור בארץ למי שיש לו סחורה בחו"ל.

יאיר אוגלר: אנחנו עבדנו על זה במשך הזמן ונקבעו כללים והם שופרו.

יאיר אוגלר: היום יש מערכת כללים שעובדת יפה מאוד.

יאיר אוגלר: ברגע שיש טעות, מיד מודיעים כדי שמישהו לא ינסה לנצל את זה ואחר-כך עלול להינזק בעצמו.

חגית נאמן: הפרוצדורה לפי החוק היא שצריך אישור ניירות ערך, הרשות צריכה לשלוח את זה לוועדה ולוועדה יש אפשרות תוך שלושים יום לבקש דיון.

חגית נאמן: אם אף אחד מחברי הוועדה לא מבקש דיון, זה נכנס לתוקף.

דרור שליט: כלומר, בהנחיות האלה ניסינו על-סמך הניסיון שנצבר להגדיר את הטעויות או יותר נכון להגדיר את הטעויות האחרות וקבענו גם, כמו שאמר פרופסור אוגלר, מנגנון שבו אנחנו מודיעים ישר על הטעות כדי שכולם ידעו שהייתה טעות בשוק וכי כאשר קניתי נייר ערך נדמה לי שהרווחתי, אבל לפחות אני לא אממש אותו כדי שאני לא אפסיד בסופו של דבר.

דרור שליט: למקרים חריגים שלא הצלחנו להגדיר אותם, כי מספר הווריאציות הוא אין סופי, הושאר שיקול הדעת.

מיכאל קליינר: אם אין הערות, גם הסעיף הזה מאושר.

שמואל האוזר: חברה רשומה, כדי שהיא תימחק מהבורסה, היא לא עומדת בכללים הראשונים.

שמואל האוזר: לכן, אם היא מתפצלת, היא בכלל לא עומדת בכללים.

שמואל האוזר: יש קריטריונים ברורים מתי החברה נכנסת בשערי הבורסה ומתי היא נמחקת מהבורסה וועדת הכספים אישרה זאת.

נתי שילה: כיוון שבמסגרת הוועדה מאשרים את התקנון ולא הנחיות שנובעות מהתקנות, והמספרים בסופו של דבר הולכים להנחיות, אני מבקש כיוון שבמסגרת הנייר הבורסה הציגה לפני הוועדה נאמר שמשווי מסוים שיישאר לא יידרש גם שיעור, שזה יירשם.

נתי שילה: אני מבין שזה אמור להיות עשרים מיליון שקלים.

נתי שילה: בדברי ההסבר כתוב שבמקרה שזה יהיה חמישה מיליון דולר, לא יידרש שיעור.

נתי שילה: אני מבקש שזה יירשם כי הוועדה כאן לא מאשרת את הקטע הזה.

ישראל כץ: ההחלטות האלה, כמו שראינו בדיון הקודם בהשתתפות ראשי הערים, לא מבוצעות, למרות שיש החלטות ממשלה מפורשות בנושא הזה.

ישראל כץ: ראינו שמשרד האוצר ומשרד ראש-הממשלה לא מתואמים ביניהם.

ישראל כץ: הטלנו עליהם להביא תוכנית עד השבוע, אבל הם ביקשו דחייה.

ישראל כץ: הדחייה האחרונה שהם קיבלו היא עד יום שני הבא, אז הם צריכים להביא תוכנית ברורה ומפורטת לביצוע החלטות הממשלה בנושא.

ישראל כץ: אנחנו גם מחכים לדברים נוספים בתחום החינוך העצמאי וביקשתי לקבוע דיון בנושא תוכנית הסיוע למגזר הערבי עליו החליטו הממשלות.

ישראל כץ: ביממות האחרונות אני שומע כאן יחד אתכם על כוונת הממשלה להחליט ולתת סיוע מיוחד למתיישבים היהודיים ביש"ע, דבר שיכול להיות מבורך בפני עצמו, למרות שהסכומים עולים ויורדים כשכל פעם הם אחרים והעסק נראה מאוד לא ברור.

ישראל כץ: אני רוצה להבהיר כאן באופן חד-משמעי ואומר את הדברים לפרוטוקול.

ישראל כץ: ועדת הכספים לא תדון בשום תוכנית נוספת לפני שהתוכניות וההחלטות שכבר אושרו יתוקצבו ויועברו לביצוע, או שהממשלה תתקן את ההחלטות שלה.

ישראל כץ: ועדת הכספים לא תיתן יד לנורמות שלטוניות פסולות של הבטחות שווא והונאת הציבור ושל יצירת ציפיות שווא אצל אזרחים וציבורים שונים מבלי שיש כוונה לבצע את הדברים בשטח.

ישראל כץ: אנחנו חייבים אחת ולתמיד לשים סוף למצב שהממשלה מקבלת החלטות קבל עם ועדה, מודיעים מעל במת הכנסת והכנסת מאשרת העברת סכומים בנושאים כמו חינוך או כל דבר אחר, ועדת הכספים שותפה בנושא הזה ולאחר מכן מתברר שההחלטות האלה לא מבוצעות.

ישראל כץ: לא רק שהן לא מתבצעות אלא שהן אפילו לא מתוקצבות באופן רציני.

ישראל כץ: לכן אנחנו ניקח על עצמנו בנושאים המרכזיים האלה לעשות סדר בעניין הזה ואני מודיע את הדברים לפרוטוקול עוד לפני הדיון ביום שני כדי שלא תהיינה אי-הבנות מצד נציגי הממשלה.

ישראל כץ: אני לא רוצה להוסיף ולומר, אם יתברר חלילה שאין תשובות ביום שני, באיזה צעדים הוועדה תנקוט, אבל אני משוכנע שנמצא את הצעדים המתאימים כדי להבהיר שלוועדה הזו יש סמכויות ויש לה את הכוח לכפות על הממשלה לקיים את החלטות הממשלה עצמה.

ישראל כץ: 3.

ישראל כץ: צו תעריף המכס ומס קניה על טובין (תיקון מס' 51), התשס"א2001-

יהושע בן-יונתן: הטלנו את המס הזה ואז באו אלינו כל מיני גופים שאמרו שהדבר יקר וכי המקרנים יכולים להיות גם מקרנים לאולמות ולא רק כתחליף לטלוויזיה.

יהושע בן-יונתן: אני רוצה לציין שישבתי עם אנשי האוניברסיטאות ועם אנשי "סוני" אשר הציגו לי את הפריטים והורדתי להם מ45- אחוזים וקבענו שהמס יהיה 45 אחוזים אך לא יותר מ4,000- שקלים למכשיר.

יהושע בן-יונתן: אני מוכרח לציין שבישיבה ההיא הם אמרו שזה נראה להם וכי זה סביר.

יהושע בן-יונתן: כאמור, ישבתי עם כל הגופים והורדתי את המס כך שקבעתי מס מקסימלי של לא יותר מ4,000- שקלים.

יהושע בן-יונתן: סכום זה הוא המינימום אותו יכולתי להטיל, שהוא שווה ערך למה שמוטל על טלוויזיה רגילה של 28 אינצ', 34-30 אינצ' כאשר שם המס המוטל הוא אפילו 5,000 שקלים, אבל עשיתי איזשהו ממוצע בין 28 ל34- אינצ' וקבעתי שהמס יהיה 4,000 שקלים ולא יותר מ4,000- שקלים.

יהושע בן-יונתן: למרות שזה סוכם יחד אתם והלכתי להקלה האמורה, באות לכאן היום המשלחות ומנסות להרוויח עוד משהו מן העניין הזה.

יהושע בן-יונתן: אני רוצה להסביר קצת יותר את ההגיון שעומד מאחורי המיסוי הזה.

יהושע בן-יונתן: ובכן, המקרנים הפכה להיות תופעה של התקופה האחרונה בעקבות שכלולים טכנולוגיים בקטע של המקרנים.

יהושע בן-יונתן: היום המכשיר הפך להיות מכשיר לעשירים.

יהושע בן-יונתן: הסתובבתי במספר מוקדי מכירה כדי לראות מה מוכרים ובאותם מקומות לא יודעים שאני מהמכס.

יהושע בן-יונתן: מה שקורה הוא שהמקרנים נמצאים בכל בתי העשירים.

יהושע בן-יונתן: ראינו שזה הולך ונפוץ וכי התופעה הולכת וגדלה והאיכות היא יוצאת מן הכלל ותכף אני אראה לכם במה דברים אמורים.

יהושע בן-יונתן: ראינו שזו תופעה שהולכת וגדלה ולא יתכן שאנחנו נטיל את המסים על הטלוויזיות אותן קונה העם הפשוט ואילו על העשירים לא יוטל המס.

יהושע בן-יונתן: כאמור, כדי למצוא את שביל הזהב באנו וקבענו לא יותר מ4,000- שקלים.

יהושע בן-יונתן: עלי לציין שדיברתי עם חברות שמביאות בעיקר את המכשירים לתעשייה ושם נאמר לי שהמכשירים שלהן יותר יקרים ואותם 4,000 שקלים לא ישנו.

יהושע בן-יונתן: אצל החברות התעשייתיות, הבעיה היא לא בעיה.

יהושע בן-יונתן: לכן אנחנו חושבים שסכום של 4,000 שקלים הוא סכום הוגן לחלוטין.

יהושע בן-יונתן: ישבתי עם אנשי האוניברסיטאות שהן מסובסדות וגם שם הבעיה לא רצינית.

יהושע בן-יונתן: כדאי לציין שמכשיר כזה הוא לא מכשיר שמחליפים אותו כל שנה.

יהושע בן-יונתן: יבואו ויאמרו לנו כאן

יהושע בן-יונתן: שהמוצר הזה לא מיועד לבתים אבל אני מראה לכם כאן פרוספקט של סוני ותקראו מה הם כותבים כאן.

יהושע בן-יונתן: המכשיר הזה שווה בשוק 10,000 דולר ועל זה לא ישלמו מס קניה, אבל לעומת זאת מי שקנה טלוויזיה עם 45 אינצ', ישלם 45 אחוזים מס קניה.

יהושע בן-יונתן: בסך הכל אני מטיל על הטלוויזיה מס מקסימלי וכאן לא ישלמו יותר מ4,000- שקלים.

בועז סופר: אנחנו מנסים להתקדם כל הזמן קדימה ובעזרת ועדת הכספים התקדמנו בנושא של מס הקניה.

בועז סופר: אם היינו שנה אחורה, יכול להיות שהיו רועדות לנו הידיים, היינו אומרים שזה נכון אבל להטיל 85 אחוז על מקרנים, מילא.

בועז סופר: הורדנו את המס.

בועז סופר: אנחנו עושים צעד אחד אחורה ומשתדלים ללכת קדימה כי אין לנו ברירה כי אנחנו רוצים ליישר קו וללכת הלאה.

בועז סופר: המגמה הסופית היא הפחתת מיסי קניה.

בועז סופר: לכן נכון מה שאמר בן-יונתן כאשר הייתה הצעת פשרה ואמרנו שלא נלך על 45 אחוזים אלא נקצוב את הסכום.

בועז סופר: האוניברסיטאות והחברות אמרו שאפשר לחיות עם זה, אבל האחרים באים ואומרים לחברי הכנסת שאכן הגענו להבנה, להסכמה כללית, ועכשיו הם אומרים לזה לא.

בועז סופר: דיברנו עם כמה יבואנים ולא אמרנו שדיברנו עם כל היבואנים.

דגן שדה: הבאת מוצר ספציפי של סוני שנכון שהוא מיועד, אבל אני חוזר לנושא כדי להראות את ההבדלים.

דגן שדה: כל העולם הולך לנושא של 16 על 9 והמחשבים יישארו תמיד ארבע על שלוש.

דגן שדה: אני לא יודע מתי בפעם האחרונה מישהו מהמכס היה בתערוכה ואם אתם יודעים מהי המגמה.

דגן שדה: אני לא יודע אם חברי הכנסת הנכבדים יודעים, אבל בשנת 206 בארצות-הברית, לפי ה-FCC, כל הטלוויזיות יהיו 16 על 9 ולא ארבע על שלוש.

דגן שדה: כאן יש קו חד בין שימושי מחשב שזה ארבע על שלוש לטלוויזיה.

דגן שדה: המקרן שאתה הראית הוא מקרן של 16 על 9.

דגן שדה: כאן נפלת למלכודת שטמנת לעצמך כי אני חושב שהמכס – ובפגישות אתכם אמרתי לכם – צריך לשלוח את אנשיו לתערוכות כדי לראות איפה המגמה.

דגן שדה: חזרתי לפני שבועיים מתערוכה – ושבעה אנשים שלי היו בה – וראיתי שהמקרנים לעולם לא יהיו תחליף לטלוויזיה.

אמנון סוכובולסקי: מר בן-יונתן רוצה להשוות, כך שעל המקרנים הקטנים מוטל מס בגובה 45 אחוזים אך לא יותר מ4,000- שקלים.

אמנון סוכובולסקי: על מכשיר שעולה אלפיים דולר, אתה משלם את כל ה45- אחוזים וכאן מדובר בכמות העיקרית שהולכת לחינוך ולהיי-טק.

אמנון סוכובולסקי: אותו מכשיר של סוני שאני מוכר ב12- אלף דולר, גם עליו מטילים 4,000 שקלים כי זו התקרה.

ישראל כץ: אולי תסכימו לקבל פחות או יותר את הפשרה הזאת.

משה גפני: אני בכל מקרה אגיש רביזיה.

משה גפני: אני אמנע בהצבעה ואני אגיש רביזיה.

ישראל כץ: על טלוויזיות משלמים גם היום 45 אחוזים.

ישראל כץ: אנחנו לא דנים היום בטלוויזיות אלא אנחנו דנים במה שאנחנו דנים ואומרים שהסכום המקסימלי הוא 2,500 שקלים.

ישראל כץ: האחוזים כאן לא חשובים.

מיכאל קליינר: היות ובלאו הכי אם אתה נותן מגבלה, אז ממה נובע ההגיון של 45 אחוזים, כי למה הם באו והציעו דווקא 45 אחוז?

מיכאל קליינר: למה לא ששים אחוז?

מיכאל קליינר: למה לא עשרים אחוז?

מיכאל קליינר: כי אמרו שזה כמו הטלוויזיה.

מיכאל קליינר: מתוך הקטגוריה של זה, של הקולנוע הביתי שהוא כמו הטלוויזיות, השבעה אחוז לשימוש ביתי.

מיכאל קליינר: אני אומר שההצעה שלהם של תקרה, 4,000 שקלים או 2,500 שקלים, בעצם משמיטה את ההגיון מכל מה שהם הביאו לכאן כי מה שעומד זה מול זה, הקולנוע הביתי או הטלוויזיות, עבור הקולנוע הביתי לא ישלמו 45 אחוזים כי תהיה תקרה, או של 4,000 או של 2,500 שקלים.

מיכאל קליינר: לכן כל ההגיון כשהם אומרים אותו אחוז לא קיים.

מיכאל קליינר: הוא לא קיים מפני שבמקום שהם אומרים שזה אותו דבר ויש תחרות, הם לא לוקחים 45 אחוזים.

ישראל כץ: אני לא מכיר גישה שאנחנו צריכים להכריח את הממשלה לקחת יותר מסים ממישהו.

ישראל כץ: אנחנו יכולים, אם היה בסמכותנו ליזום חלוקה והטבה יותר לאלה שקונים את הדברים היותר זולים, אבל זה לא עומד על הפרק.

ישראל כץ: אם תציע ויקבלו את הצעתך שהכל ירד, כולל הטלוויזיות, אז גם הם יצאו עם חלקם.

ישראל כץ: אם לא, ואתה מבודד לחלוטין את הנושא הזה של המצרך העממי – הטלוויזיות – מהדבר הזה, בוא נתמקד כרגע בדבר שקיים, ובדבר שקיים כמה שישלמו פחות, יותר טוב.

ישראל כץ: מי בעד?

ישראל כץ: מי נגד?

ישראל כץ: מי נמנע?

ישראל כץ: התקבל.