ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 254, 2001-04-03 10:30

ישראל כץ: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת הוועדה.

שריל קמפינסקי: יש לנו כאן הצעה של שר התקשורת בתיאום עם שר האוצר להציע מספר הקלות בתחום התמלוגים לעניין תחנות הרדיו האזורי.

שריל קמפינסקי: עיקרי ההצעה הם להפחית או לשנות את שיעור התמלוגים שקבועים היום בתקנות.

שריל קמפינסקי: כיום יש שיעורים מדורגים, בהתאם להכנסות.

שריל קמפינסקי: אנחנו מציעים לקבוע שיעור אחיד, מופחת, בגובה 4 אחוז לשנה.

שריל קמפינסקי: מדובר בהפחתה על דעת הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו, ולמיטב ידיעתי זה גם מקובל על בעלי הזיכיון לרדיו אזורי.

שריל קמפינסקי: יש עוד הוראה שנכללה כאן, והיא נועדה לאפשר קיזוז של מלוא סכום עמלות הפרסום המשולמות לסוכני פרסום, וזאת לצורך חישוב ההכנסות החייבות לעניין תשלום תמלוגים.

אנה שניידר: מה היה הדירוג לפני השינוי?

שריל קמפינסקי: בין 4 אחוז ל- 8 אחוז, תלוי בהכנסות.

אנה שניידר: זאת אומרת שעכשיו אתם בעצם לוקחים את המדרגה הנמוכה ביותר.

שריל קמפינסקי: נכון.

אורי אולניק: צריך לראות את העניין הזה על רקע מהלך קצת יותר כולל.

אורי אולניק: לפני מספר חודשים, הוועדה הזו נתנה אישור להפחתה משמעותית מאד בתמלוגים שמשלמות זכייניות טלוויזיה.

אורי אולניק: היתה שם ירידה של בין 8 ל- 4 אחוז.

אורי אולניק: כאשר הלכו למהלך הזה, בתיאום עם הרשות השניה, נערך בירור עם תחנות הרדיו האזוריות, והדבר הזה הוא בעצם בקשה שלהם מזה הרבה זמן, נוכח מצוקה שהיתה להם בתחילת דרכם.

אורי אולניק: זה נכון שמתיישרים פה על המדרגה התחתונה, ולשאלה של חבר הכנסת יעקב ליצמן האם מישהו נפגע כתוצאה מכך – אף אחד לא הולך לשלם יותר תמלוגים, והרבה מאד תחנות הולכות לשלם פחות תמלוגים.

אורי אולניק: צריך לכרוך את העניין יחד עם עוד שינוי שנעשה ברשות השניה, שקשור בתשלום דמי הזיכיון.

אורי אולניק: נעשתה הפחתה מאד משמעותית בתשלום דמי הזיכיון שמשלמות תחנות הרדיו, ואם אנחנו רואים את זה כמהלך משולב, של כמה משלמים לרשות השניה בדמי הזיכיון וכמה משלמים לתמלוגים, אנחנו רואים שכל תחנות הרדיו יוצאות נשכרות באופן מאד ניכר כתוצאה מההפחתה הזו.

אורי אולניק: לכן אין מי שנפגע.

אורי אולניק: ביררנו את העניין, ולמיטב ידיעתנו אין כל תחנת רדיו שמלינה על ההפחתה הזו.

ישראל כץ: יש פה גורם חוץ פרלמנטרי שהוא נגד המהלך הזה?

ישראל כץ: – אין.

ישראל כץ: אם כך נשמע את חברי הכנסת.

יוסף יצחק פריצקי: הבעיה שלי היא כזו: אני מניח שהיו תחנות שהרוויחו יותר, או שהתקבולים שלהם היו גבוהים יותר, ולכן הם שילמו יותר תמלוגים, והיו תחנות מעצם טיבן שהרוויחו פחות.

יוסף יצחק פריצקי: יש תחנת רדיו שקרובה לליבי, תחנת רדיו "קול חי".

יוסף יצחק פריצקי: זו תחנת רדיו חוקית, אזורית, לקהל מיועד, משלמת תמלוגים, פועלת לפי חוק ולפי דין.

יוסף יצחק פריצקי: הם היו הנפגעים הראשונים מהרדיו הפיראטי, משום שרדיו 103 FM לא נפגעו מהשידורים הפיראטיים.

יוסף יצחק פריצקי: הרדיו הזה הוא הנפגע ביותר.

יוסף יצחק פריצקי: ברגע שאתה מוריד תמלוגים וקובע אותם על הדרגה הנמוכה ביותר, אתה גורם לכך שהתחנות הקטנות, החלשות, נפגעות באופן יחסי, מה עוד שאתה עכשיו גם מתיר לנכות את עמלת הפרסום מהתקבולים.

יוסף יצחק פריצקי: כלומר- מי שמפרסם יותר גם ינכה, וכולם עובדים בערך על אותו שיעור.

יוסף יצחק פריצקי: משל למה הדבר דומה?

יוסף יצחק פריצקי: שהעשירים והעניים במדינת ישראל ישלמו מס הכנסה בצורה שווה.

יוסף יצחק פריצקי: מי ייפגע מזה?

יוסף יצחק פריצקי: – לכאורה אף אחד, אבל יוצא שיש כאן מס לא פרוגרסיבי.

יוסף יצחק פריצקי: עולה השאלה, ואני רוצה לדעת – מה קורה לתחנות קטנות במצב הזה?

יוסף יצחק פריצקי: האם הם לא תימחקנה?

יוסף יצחק פריצקי: הרי יש תחרות בסופו של דבר, על איזשהו פלח מסוים.

שמוליק שם טוב: הבקשה של הרשות, מלכתחילה, היתה לבדוק מבנה פרוגרסיבי, גם בהפחתה.

שמוליק שם טוב: עמדת האוצר בנושא זה היתה שיש מדיניות של הפחתה ל- 4 אחוז, באופן אחיד לכל כלי התקשורת.

שמוליק שם טוב: כיוון שזה הרע במיעוטו, מבחינתנו, קיבלנו את זה.

יוסף יצחק פריצקי: אבל אתה היית מעדיף, בכנות, שזה יהיה פרוגרסיבי.

שמוליק שם טוב: אני הייתי מעדיך שזה יהיה פרוגרסיבי.

נאווה בת צור: אני סמנכ"ל לרדיו ברשות השניה.

נאווה בת צור: אני מבקשת להעלות שתי הערות.

נאווה בת צור: הנושא של הפחתת דמי הזיכיון והפחתת התמלוגים שלובים זה בזה, כי מה שקורה הוא שתחנות שהרוויחו הרבה, למשל – באזור המרכז, כאלה שיש להם יותר מאזינים- שם הפחתת דמי הזיכיון הם הנמוכים ביותר, בין 20 ל- 30 אחוז.

נאווה בת צור: לעומת זה הם ירוויחו בהפחתת התמלוגים, כיוון שאם הם הרוויחו הרבה הם ישלמו עכשיו פחות תמלוגים.

נאווה בת צור: לעומת זה, בתחנות יותר חלשות, בפריפריה בעיקר, שאינן עוברות את האחוזים שיכולים ליהנות מהפחתת התמלוגים – שם הפחתת דמי הזיכיון היתה ממש משמעותית.

נאווה בת צור: למשל – כל הים האדום, מ- 50 אלף שקל במונחי בסיס, יורד היום ל- 5,000 ₪.

נאווה בת צור: זאת אומרת – כן לקחת בחשבון שמי שלא ניהנה מהפחתת דמי הזיכיון, נהנה מהפחתת התמלוגים, ומי שלא נהנה מהתמלוגים – יהנה מהפחתת דמי הזיכיון, עם הפנים לפריפריה ותחנות חלשות.

נאווה בת צור: נקודה שניה שהיא חשובה ביותר, זה תחנת רדיו "קול חי".

נאווה בת צור: מכיוון שהיה לנגד עינינו שהיא התחנה הסובלת כמעט ביותר, לא מהתחנות הפירטיות, אלא מהנושא של צמצום על צמצום – לא די שהם צריכים להתרכז באזור המרכז, הם גם מתרכזים בקהל יעד שהוא בערך שליש מאזור קהל היעד של שאר התחנות.

נאווה בת צור: אי לכך – לגביהם, כמו לגבי כל תחנה ייעודית, למשל – רדיו בערבית בצפון, הופחתו דמי התמלוגים למדרגה של אחת לפני האחרונה.

נאווה בת צור: המשמעות הכספית היא שאם קודם רדיו "קול חי" שילם, במונחי בסיס, כ- 450 אלף שקל, היום הוא ישלם 25 אלף שקל במונחי בסיס.

נאווה בת צור: זאת אומרת – הוא לא ייהנה מהפחתת התמלוגים, הוא לא יגיע לרמה הנמוכה ביותר או לרמה הגבוהה ביותר, אבל הוא ייהנה בצורה מאד משמעותית מהפחתת דמי הזיכיון.

נאווה בת צור: אנחנו חושבים שאנחנו מתקנים כאן עוול שנעשה.

יוסף יצחק פריצקי: השאלה היא אם לא לעשות את זה פרוגרסיבי, כמו שהיה קודם, ולהוריד את זה פרו ראטה לכולם, ולא להגיד שלכולם מדרגה אחת.

נאווה בת צור: אז אנחנו נמצא את עצמנו במצב שהרדיו, שההכנסות שלו הן די מזעריות לעומת הטלוויזיה, יימצא במצב נחות לעומת זכייני הטלוויזיה.

נאווה בת צור: אני לא חושבת שהיית רוצה בכך, לאור ההערות שהשמעת.

יעקב ליצמן: השאלה שלי היא כזו: האם זה שייך לנושא שהם פוחדים שעומדים לתת אישורים לעוד תחנות, ולכן רוצים ערב פסח להקדים תרופה למכה?

יעקב ליצמן: אני לא מבין את כל הדברים, שיסבירו לי יותר לעומק: מי עומד להרוויח היום?

יוסף יצחק פריצקי: ברור שהגדולים.

יעקב ליצמן: כאן נראה לי שהולכים לעשות - -

ישראל כץ: יש לך הצעה אחרת איך לעשות את זה?

ישראל כץ: נמצאת כאן המנכ"לית של התאחדות תחנות הרדיו האזורי, האם יש לך מה לומר?

כוכי מרדכי: זה נושא שעבדו עליו בנפרד ממני.

כוכי מרדכי: אני אתן להם להשמיע את הדברים.

ישראל כץ: אבל למיטב ידיעתך – אין תחנת רדיו שמתנגדת למהלך הזה?

כוכי מרדכי: לא, ודאי שלא.

כוכי מרדכי: כל הפחתה תהיה מבורכת.

אורי אולניק: אני רוצה להשיב לשתי השאלות של חבר הכנסת ליצמן.

אורי אולניק: ראשית לשאלה האם יש פה משהו שרוצים לעשות, מעין מחטף – ודאי שלא.

אורי אולניק: אין פה שום נסתר.

אורי אולניק: החשש הוא שככל שהתעריפים האלה יאושרו מאוחר יותר אנחנו ניכנס למסלול של רטרואקטיביות.

אורי אולניק: לא רצינו להיכנס לעוד רבעון.

ישראל כץ: כמה כסף זה יעלה לממשלה?

רביב סובל: הפסד של מיליון שקל, שנתי.

רביב סובל: בהתאם לסעיף 40 (ב) לחוק יסוד: התקציב אנחנו חייבים להציג דרך מימון אלטרנטיבית.

רביב סובל: ההכנסות הצפויות מהמכרזים של הזכיין לערוץ השלישי לא היו כלולות בתחזית של הכנסות המדינה.

ישראל כץ: אם הבנתי נכון, רדיו "קול חי" ישלם 50 אלף במקום 450 אלף, אז הוא מקבל 400 מתוך המיליון?

רביב סובל: לא.

רביב סובל: יש כאן שתי הפחתות.

רביב סובל: הפחתה אחת היא של כמיליון שח, זו הפחתה בתמלוגים.

רביב סובל: ההפחתה השניה היא כ- 2.5 מיליון ₪.

רביב סובל: זו ההפחתה בדמי הזיכיון.

רביב סובל: כנגדה יש קיצוץ בהוצאות של הרשות השניה.

ישראל כץ: איזה קיצוץ?

שמוליק שם טוב: אנחנו הורדנו את ההוצאות של הרשות השניה, ולכן המדינה לא מעורבת.

שמוליק שם טוב: הורדנו את ההוצאות, ובעיקר את דמי הזיכיון.

שמוליק שם טוב: שם גם עשינו מהלך שעוזר לתחנות החדשות.

שמוליק שם טוב: שם הורדנו יותר.

שמוליק שם טוב: לגבי התמלוגים – זה באמת לא פרוגרסיבי.

שמוליק שם טוב: שתי תחנות חלשות לא ניהנות מזה בכלל.

יוסף יצחק פריצקי: מי החלשות?

שמוליק שם טוב: רדיו "קול חי" ו "רדיו ירושלים".

אורי אולניק: הגענו עם המכתב הזה.

אורי אולניק: היו שיחות עם רדיו "קול חי".

אורי אולניק: קיבלתי אישור מפורש מבאי כוחם של רדיו "קול חי" שראו שוב את התמונה הכוללת, דהיינו – ההפחתה המאד משמעותית בדמי הזיכיון לצד הירידה, והמהלך הזה הוא בתמיכתם.

אורי אולניק: יש פה הפחתה מאד משמעותית.

אורי אולניק: קשה לי לראות מי מבין תחנות הרדיו יתנגד.

אורי אולניק: לשאלה שלך – מי הן התחנות החזקות ומי הן החלשות – אני חושב שעדיף שאנשי הרשות השניה ישיבו.

אורי אולניק: שמוליק שם טוב; אומר שוב: שתי התחנות החלשות שניהנות פחות מהורדת התמלוגים הן רדיו ירושלים ו "קול חי".

אורי אולניק: לעומת זאת הן נהנות מהורדת דמי הזיכיון.

אורי אולניק: התחנות החזקות יותר הן: "רדיו ללא הפסקה", "רדיו דרום" ו "רדיו חיפה".

אורי אולניק: כאשר אנחנו מדברים על תחנות חזקות ותחנות חלשות – הכל יחסי.

אורי אולניק: תחנות הרדיו, כמעט כולן – להוציא, אולי אחת או שתיים – לא החזירו את ההשקעה שהן השקיעו בסוף תקופת הזיכיון השניה שלהן.

אורי אולניק: רובן הגדול לא החזירו את ההשקעות שלהן בכלל, ולכן כולן במצב לא טוב, יחסית.

אורי אולניק: מתקנים כאן עוול היסטורי שנעשה להן כל הזמן.

אורי אולניק: לדוגמה – ערוץ 2 קיבל פטור מתמלוגים בכלל בשנה הראשונה לשידורים, כאשר הוא הרוויח הרבה מאד כסף, כולנו יודעים.

אורי אולניק: התחנות האלה לא קיבלו פטור מתמלוגים כאשר הן התחילו לרוץ.

אורי אולניק: לערוץ 2 כבר הורידו את התמלוגים ל- 4 אחוז, בתהליך שנעשה כאן לפני חודש או חודשיים.

אורי אולניק: פה אנחנו כל הזמן נמצאים במצב שאנחנו מנסים איכשהו לעזור להם באיחור, ולתקן עוול.

ישראל כץ: האם לחבר הכנסת ליצמן יש הערות או בעיה עם זה?

ישראל כץ: אם כך אנחנו נעבור להצבעה: מי בעד?

ישראל כץ: מי נגד?

ישראל כץ: תודה, אושר.

חנה גרטל: אני יושבת ראש התאחדות תחנות הרדיו.

חנה גרטל: אני קודם כל מודה על הנכונות להפחית לנו מדמי התדר, ועל הנכונות להקשיב לנו, כי אנחנו באמת תעשייה שסובלת תקופה ארוכה.

חנה גרטל: אפרופו התדרים – נאמר לנו שלא שומעים את 95.

חנה גרטל: 5 בפאתי ירושלים.

חנה גרטל: אני מודיע לכם שבתחנות הרדיו האזוריות אין תדר אחד נקי.

חנה גרטל: זו אחת הבעיות הגדולות שלנו.

חנה גרטל: התדרים שניתנים לנו הם עדיין לא נקיים.

חנה גרטל: תקנות הבזק (תשלומים בעד שירותי בזק המפורטים בתוספת לחוק) (מכתב שר התקשורת מיום כ"ו באדר התשס"א (21.3.01)

סמדר אלחנני: אני רוצה להזכיר לחברי הוועדה שב- 25 לספטמבר אישרה ועדת הכספים את תקנות הבזק – תשלומים.

סמדר אלחנני: התיקון המהותי לא נעשה בוועדת הכספים.

סמדר אלחנני: התיקון המהותי נעשה בוועדה אחרת, שקבעה ששר התקשורת ייקבע את תעריפי הנגישות לחברה הסלולרית, בעוד שקודם החברות עצמן יכלו לקבוע את התעריף, והיו ביניהן הבדלים גדולים.

סמדר אלחנני: מה שקבעו בתקנות אחרות, שאושרו בוועדה אחרת, ומה שאישרה הוועדה, זה את הגובה, עם מדרגות.

סמדר אלחנני: בגלל הופעתם של נציגי החברות הסלולריות פה, וחלק מהם נפגעו, אמרה הוועדה שהיא מאשרת את זה רק עד ה- 31 במרץ.

סמדר אלחנני: כאשר הביאו לכאן עכשיו את כל התעריפים לא הסכימו שהתעריף הזה היה זמני.

סמדר אלחנני: מאז מתנהל פה, מאחורי הקלעים, דיאלוג עם משרד התקשורת כל הזמן.

סמדר אלחנני: התעריפים עצמם נקבעו במדרגות לשלוש שנים, עד 1 בינואר, 2003.

סמדר אלחנני: זו היתה החלטה בעייתית של ועדת הכספים.

סמדר אלחנני: הוועדה אמרה שזה עד ה- 31 למרץ, וכך זה נכתב במכתב שאתם קיבלתם.

סמדר אלחנני: זה לגבי התעריפים עצמם.

סמדר אלחנני: הסמכות נקבעה במקום אחר.

סמדר אלחנני: התעריפים עצמם נקבעו פה בוועדה.

אנה שניידר: היום אין תעריפים?

סמדר אלחנני: לדעתי לא.

סמדר אלחנני: זה לא מה שהם אומרים, נכון.

סמדר אלחנני: אני מנהלת אתם מאז דיאלוג.

סמדר אלחנני: הוועדה ביקשה שנבדוק את השפעת השינוי הזה, כי ב "פלאפון" זה הוריד מאד את התעריפים, ל "סלקום" זה איפשר להעלות את התעריף.

סמדר אלחנני: הם העלו.

סמדר אלחנני: ודאי שבמצב של תחרות לא משוכללת, כמו שהיה עם הסלולריות, לגבי היכולת שלהם לקבוע מחיר לשיחה הנכנסת, כאשר אין שליטה באיזו חברה השיחה נעשית – אני לא יכולה להתנגד לגישה שאומרת שהמחוקק נכנס לתחומים שיש בהם כשל שוק כדי לשפר את מצבו של הצרכן.

סמדר אלחנני: עם זאת, יש פה שני דברים.

סמדר אלחנני: הפערים, למשל, של קישורי הגומלין בארץ, שונה מקישורי הגומלין לשיחה שנכנסת מחוץ לארץ.

סמדר אלחנני: זה גם אושר.

סמדר אלחנני: חלק מהעניין הזה נמצא בבג"ץ.

סמדר אלחנני: אני לא חושבת שבתקופה הקצרה הזו שעברה אני יכולה בכלל להיכנס לבדיקת מצבן של החברות הסלולריות.

סמדר אלחנני: אותי מעניין מצבו של הצרכן.

סמדר אלחנני: מצד שני, זה שקובעים לחברות גג בתחום מסוים, עדיין לא קבעת להם את כל מחיר השיחה הנכנסת.

סמדר אלחנני: יש להם תחומים שהם עדיין יכולים לשחק בהם.

סמדר אלחנני: יש להם אמצעים נוספים.

סמדר אלחנני: אתה רואה היום במודעות את כל אמצעי התחרות.

סמדר אלחנני: לכן, זה לא אומר – אם מקצצים להם בתחום אחד, שהם לא יכולים לשפר את מצבם.

סמדר אלחנני: הבדיקה היא גם מוקדמת וגם מיותרת כרגע.

סמדר אלחנני: הם הגישו לנו פה את דברי ההסבר.

שריל קמפינסקי: ברשותכם, אני אנסה לעשות כאן קצת סדר בנושא שהוא אמנם קצת מורכב, אך אני חושבת שבכל זאת זו סוגייה שניתנת להבנה.

שריל קמפינסקי: יש לנו את העניין של קישור גומלין.

שריל קמפינסקי: הוא קשור לכל התשלומים שמועברים בין המפעילים השונים.

שריל קמפינסקי: התחנות האלה, וההסדר המהותי שסמדר אלחנני התייחסה אליו, מוסדר בעקבות תקנות, לפי סעיף 5 לחוק הבזק, ואלה הן תקנות שמותקנות בידי שר התקשורת בהסכמת שר האוצר.

שריל קמפינסקי: בעקבות כשל שוק, שמייד ניתן יותר פרטים והסבר יותר מפורט לגביו, החליטו במשרד התקשורת שיש מקום להסדיר את מה שקשור לתעריף בעד שיחות נכנסות לרשת רט"ן.

שריל קמפינסקי: זה העולם של תקנות קישור הגומלין.

שריל קמפינסקי: יש לנו עוד עולם שקשור אליו, והוא העולם של התשלומים שמשלמים מנויי חברת בזק בעד כל מיני שיחות.

שריל קמפינסקי: עד ספטמבר, לעניין שיחות שהיו מרשת בזק לרשת רט"ן, קבעו תקנות הבזק שמנוי משלם תעריף של מרכיב אחד מפוקח, בתוספת זמן אוויר.

שריל קמפינסקי: זמן האוויר היה מרכיב לא מפוקח.

שריל קמפינסקי: כל מפעיל רט"ן קבע את המרכיב הזה לעצמו.

שריל קמפינסקי: כשבאנו ורצינו לתת פתרון לכשל השוק ולהסדיר את מה שקשור לתשלומים בין המפעילים השונים, היה צורך, על מנת להבטיח שההסדר הזה יחול גם לעניין התשלומים שמשלמים משתמשי הקצה, היה צורך פשוט לעשות את ה- linkage הזה בין תקנות הבזק לפי סעיף 15, שהוועדה אישרה, והתקנות של הקישור גומלין.

שריל קמפינסקי: זאת אומרת – להחליף את ההפניה שאמרה "בתוספת חיוב בעד זמן אוויר" , ולהחליף אותה בהפניה לתקנות קישור הגומלין, על מנת להבטיח שכל החיסכון שביקשנו שיבוא לידי ביטוי ביחסים בין המפעילים, שיבוא לידי ביטוי גם ביחסים לעניין מנויי בזק.

שריל קמפינסקי: כאשר באנו לוועדה כדי לעשות את התיקון הזה בתקנות הבזק הוועדה ביקשה לאשר את ההסדר הזה כהסדר זמני.

שריל קמפינסקי: דובר על התאריך של ה- 31 במרץ, כאשר אז, בעת הדיון, סברנו שבכל מקרה, באותו מועד, אנחנו באים לעשות את העדכון של מכלול תעריפי בזק.

שריל קמפינסקי: מסתבר שעדכון אכן עשינו והיה צריך לעשות אותו ב- 1 למרץ.

שריל קמפינסקי: באנו לוועדה עם נוסח של תקנות שכלל את ההוראה הזו כהוראה קבועה.

שריל קמפינסקי: הגשנו לוועדה, כפי שאתם ודאי זוכרים, מסמך רחב היקף בשגגה.

שריל קמפינסקי: לא ניתנה התייחסות לנושא הספציפי הזה, או להפיכת ההסדר מקבוע לזמני, ולכן באו היום על מנת להשלים את התמונה הזו.

שריל קמפינסקי: המהות של ההסדר לא השתנתה, הוא רק הפך מזמני לקבוע.

סמדר אלחנני: אני רוצה לצטט את יושב ראש הישיבה אז, אלי גולדשמידט, שאמר – אם לא אעשה לכם את זה זמני, לא תבואו אלי לכאן עם ההסבר שאני רוצה לשמוע לגבי איך השפיע התהליך הזה.

סמדר אלחנני: לכן הוא עשה את זה זמני.

סמדר אלחנני: אני הוכחתי לכם עם הסיכומים שזה זמני.

סמדר אלחנני: לזמניות היתה סיבה.

סמדר אלחנני: היא לא היתה גחמה.

סמדר אלחנני: השאלה היא אם אתם רוצים להמשיך עם זה כזמני לעוד שנה, עד לאישור התעריפים הבאים שיבואו לוועדה - -

אנה שניידר: מה יקרה בינתיים?

אנה שניידר: במה את מתנה את זה?

סמדר אלחנני: באותן התניות שעושים חברי כנסת.

שריל קמפינסקי: צריך להבהיר שאנחנו בכל מקרה מגיעים לוועדה בעוד שנה עם העדכון, עם ההוראה הזו.

שריל קמפינסקי: זה פורמלי, בסך הכל.

אנה שניידר: זאת הסמכה פורמלית, ובעצם, באותו דיון שהיה צריך להיות, היה צריך להעלות את הנושא הזה, ומשרד התקשורת לא העלה את זה כתוצאה מטעות.

אנה שניידר: היועצת המשפטית, שריל קמפינסקי, דיברה איתי, ואמרתי לה שהוועדה לא אישרה את זה, במסגרת הדיון הקודם שהיה, ולכן אין מנוס מהבאת הנושא לאישור בוועדה.

אנה שניידר: אני, לפי מיטב הבנתי, לא רואה קשר ישיר בין התעריפים שכבר אושרו, לבין הנושא הזה.

אנה שניידר: יש כאן, בעצם, איזושהי בעיה משפטית, שמעבירים סמכויות מסעיף אחד לסעיף אחר, ואני לא רואה צורך לקשור את הדברים יחד.

אנה שניידר: כלומר, אפשר לאשר את זה, והנושא של התעריפים בבדיקת החברות, וכן הלאה, זה נושא שעומד בפני עצמו.

אנה שניידר: הוועדה יכולה בהחלט להתנות אותו בתנאים, ולומר שזה יחול עד תאריך מסוים, כשזה יבוא לאישור הוועדה.

אנה שניידר: כרגע זה לא עומד בכלל לאישור בפני הוועדה.

ישראל כץ: בנסיבות האלה אני חושב שמין הראוי שנאשר את זה.

יוסף יצחק פריצקי: יש לי שאלה אחת:

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לדעת אם אתם לא עושים פה מעקף.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבין שיש פה עתירה תלויה ועומדת בבג"ץ.

אורי אולניק: אין שום קשר.

אורי אולניק: ברור שחברת טלפון, שהתקנות האלה גרמו לכך שה- inter connect שלה, התקנות שהיא גובה התעריף שהיא גובה, עמד על 70 וכמה אגורות בזמן השיא, והיום הוא עומד על 50 אגורות – יש פה הפסד כספי מאד גדול, אז בטח שיילכו לבג"ץ.

ישראל כץ: אם כך, נאשר את זה.

סמדר אלחנני: אני רוצה להאיר עוד נקודה, שהיא כלכלית.

סמדר אלחנני: אף אחד לא יודע כמה הוא משלם בקישורי הגומלין.

סמדר אלחנני: כאשר אתה עושה הסכם עם חברה סלולרית אתה יודע כמה עולה שיחה יוצאת.

סמדר אלחנני: אתה לא יודע כמה הם גובים על שיחה נכנסת.

סמדר אלחנני: זה דבר יקר.

סמדר אלחנני: מה שחסר לי, ואני לא יודעת אל מי לפנות כרגע – זה לחייב לתת מידע יותר מפורט לצרכנים לגבי כמה עולה לצלצל לחברות האלה.

אורי אולניק: דווקא לאחר התקנות האלה יש מצב שהציבור לא יהיה במצב שהוא היה קודם, שלא ידעת, אם התקשרת למנוי חברה כזו או אחרת - -

קובי זכאי: אני מחברת "פרטנר" ואני רוצה להעיר לגבי כשל השוק שהיה.

קובי זכאי: מי שנפגע מכשל השוק שהיה כל השנים זו חברת "פרטנר" עצמה.

קובי זכאי: "פרטנר" היא היחידה, גם לפני התקנות האלה, שאצלה מחיר שיחה היה מיעד ליעד, בלי אבחנה בין שיחה בתוך רשת "פרטנר" ושיחה מחוץ לרשת.

קובי זכאי: כל התעלומות שהצרכן עמד בפניהם כאשר הוא התקשר מרשת לרשת לא היו קיימים בפני צרכני "פרטנר".

סמדר אלחנני: האם יש הבדל בין התעריף הבינלאומי למקומי?

ערן גרף: זה שונה לגמרי.

ערן גרף: זה גם מוסדר בתקנות קישור הגומלין - -

סמדר אלחנני: לא אמרתי שזה לא מוסדר.

סמדר אלחנני: אמרתי שיש הבדל בין המחיר כאשר זה קישור גומלין מחוץ לארץ לבין מהארץ.

ערן גרף: הקישור גומלין מחוץ לארץ לרשת בזק דומה כמו השלמת השיחה מרט"ן לרשת בזק.

ערן גרף: אותו מחיר.

סמדר אלחנני: הוא יותר נמוך מ- 50.

סמדר אלחנני: למה?

ערן גרף: יש הבדל בין השלמת שיחה בין בזק לרט"ן, ולזה אנחנו מתייחסים, ולבין - - בזק.

ערן גרף: התעריפים של בזק נקבעו בוועדת גרונאו.

סמר אלחנני: בוועדת גרונאו אמרו שזה היה צריך להיות שווה.

סמר אלחנני: תקנות הטלגרף האלחוטי (רשיונות, תעודות ואגרות)(תיקון מס' 2) מכתב שר התקשורת מיום כ"ג באדר התשס"א (18.03.01)

דורי צ'יקו: לגבי תקנות הטלגרף האלחוטי אנחנו בעצם באים לעשות 4 שינויים, שאנחנו מציעים בתקנות.

דורי צ'יקו: הראשון שבהם מדבר על תחנות עסק רט"ן, ופה אנחנו מדברים לאור מכרז הסלולר שהתחלנו למכור את מסמכיו ב- 28 לחודש הקודם.

דורי צ'יקו: אנחנו מקצים לחברות שיזכו במכרז תדרים נוספים שלא נכללים באגרות שקיימות כיום.

דורי צ'יקו: סך כל התדרים שאנחנו מקצים במכרז זה 175 מגה הרץ.

דורי צ'יקו: מתוכם, 40 מגה הרץ הם מעל לתקרת גובה האגרה שקיימת כיום.

דורי צ'יקו: האגרה כיום נקבעה עד 2 ג'יגה הרץ, ואנחנו רוצים להרחיב את זה ל- 2.2.

דורי צ'יקו: מדובר בתיקון טכני, כדי שה- 40 מגה הרץ האלה ייכללו באגרות.

סמדר אלחנני: מי משתמש בתדרים האלה עכשיו?

דורי צ'יקו: בחלק מהתדרים הצבא משתמש, והוא מפנה אותם.

נחום לנגנטל: מה צפי ההכנסה שלכם כתוצאה מזה?

דורי צ'יקו: ההכנסה מהשינוי ל- 2.2, כאשר מדובר ב- 40 מגה הרץ, וזה אומר, בתשלום של מלוא גובה האגרה, ב- 29 מיליון ₪ לשנה.

קובי זכאי: ומה הם תנאי הרשיון שקשורים לאותו עניין?

דורי צ'יקו: זה לא קשור לבקשה.

קובי זכאי: זה מאד קשור.

קובי זכאי: זה מס על מס על מס.

נחום לנגנטל: אתה לוקח ממנו כסף על המוצר, כדי שהוא יוכל לספק לך אותו.

נחום לנגנטל: הוא כבר שילם לך על התדרים.

נחום לנגנטל: העלות הזו בסוף תתגלגל על מישהו.

יוסף יצחק פריצקי: על הצרכן הסופי.

קובי זכאי: אני מבקש להבהיר.

קובי זכאי: לטעמנו, משרד התקשורת מנהיג מערכת של שלושה מעגלי מס: מס על מס על מס.

קובי זכאי: אבהיר מדוע: כדי לקבל את הרשיון, "פרטנר" שילמה בזמנו 400 מיליון דולר.

קובי זכאי: היום, כשמדובר בתדרים הנוספים האלה, מקיים משרד התקשורת מכרז שהמינימום לתשלום הוא 100 מיליון דולר.

קובי זכאי: זאת אומרת – בפחות מזה לא נקבל את התדרים הנוספים.

קובי זכאי: נשלם עוד 100 מיליון דולר, נשלם תמלוגים של 8 אחוז מההכנסות, ובנוסף – אגרות תדרים.

קובי זכאי: על אותו דבר, על אותם שימושים, על אותה הקצאה – יש פה מס על מס על מס.

קובי זכאי: זה מצב בלתי נסבל, ואני חושב שזה גם לא כלכלי להטיל מס על מס על מס, על אותו שירות ועל אותם תדרים.

יוסף יצחק פריצקי: ברור שזה מייקר את השירות בצורה בלתי רגילה.

יוסף יצחק פריצקי: יש לי שאלה לנציג משרד התקשורת: ההכנסות האלה הן הכנסות ייעודיות, או הכנסות לקופת המדינה?

רביב סובל: אלה הן הכנסות לקופת המדינה.

יוסף יצחק פריצקי: זאת אומרת שזה לא בא לפתח איזושהי רשת, זה עוד מס.

רביב סובל: זה נועד לייעל את השימוש בתדרים.

סמדר אלחנני: זה מוצר חסר.

סמדר אלחנני: יש מחסור בתדרים.

יוסף יצחק פריצקי: אין לי טענה.

יוסף יצחק פריצקי: אני אומר דבר פשוט: במדינת ישראל יש יותר טלפונים סלולריים מאשר טלפונים נייחים.

יוסף יצחק פריצקי: יש כ- 3 מיליון טלפונים נייחים ו- 4.5 מיליון סלולריים.

יוסף יצחק פריצקי: זאת אומרת שזה מכשיר יותר עממי, ואני משלם בישראל הרבה יותר ממה שמשולם באירופה, למשל, על השימוש בתדר.

רביב סובל: כי במדינה שלנו הממוצע לשיחה למנוי הוא בין הגבוהים בעולם.

יוסף יצחק פריצקי: אז לי יש אינטרס מאד ברור, שאם יש 4.5 מיליון מנויים, אני צריך שהשירות הזה לא יהיה להם יקר.

יוסף יצחק פריצקי: זה כבר לא שירות אקסקלוסיבי, זה עממי.

יוסף יצחק פריצקי: לכן, אם מביאים פה אגרה שבסופו של דבר תתגלגל לצרכן, אני רוצה להבין למה.

יעקב ליצמן: אני, בסופו של דבר, תומך בזה.

יעקב ליצמן: זה לא שאני כל כך נלהב לתמוך בכל הנושא הזה, אבל עדיף לי שבסופו של דבר זה ייפול על האזרח.

יעקב ליצמן: עדיף לי שזה ייפול ככה מאשר יותר גבוה.

אורי אולניק: אני רוצה להעיר לגבי הדברים שאמר נציג "פרטנר".

אורי אולניק: בשעתו היה ויכוח מאד גדול, גם בעיתונות, בין עמדת משרד התקשורת לעמדת משרד האוצר לגבי סכום המינימום.

אורי אולניק: הסכום שנקבע במכרזים הוא סכום נמוך לעין ערוך לעומת מה שדרשו נציגי האוצר – נמוך כמעט פי 4.

אורי אולניק: הדבר השני – לאחרונה נפגש שר התקשורת עם נציגי כל חברות הסלולר.

אורי אולניק: הם הביעו בפניו קשיים שהם רואים לגבי תשלום סכום המינימום במכרז, והוא בהחלט אמר שעכשיו, לאחר שהמכרז יצא לדרך, בזמן ההערות והתיקונים במכרז הוא רוצה לשמוע את כל העמדות של השחקנים, ושוב – לגבי אותו סכום השקעה מינימלי וועדת המכרזים תשקול בהחלט את העמדות שיושמעו בפניה.

אורי אולניק: אין כל חובה.

אורי אולניק: ברור שכל מפעיל קיים מעוניין להתפתח וללכת למכרז הזה.

אורי אולניק: צפוי שהמפעילים ירצו להשתתף, אך ברור שאין מדובר באותה רצועת תדרים.

אורי אולניק: האגרה שבגינה מתבקש השינוי זה עבור מה שלא מצוי בפס התדרים שמשתמשת בו היום חברת "פרטנר".

אורי אולניק: היא הולכת לתחום חדש, לשירותים חדשים.

קובי זכאי: יש לי הערת תשובה, ולאחר מכן – לגבי תוכן התקנות עצמן.

קובי זכאי: דיברו פה על פסים מלוכלכים.

קובי זכאי: הפסים ש "פרטנר" קיבלה הם מאד מאד מלוכלכים, אתם יודעים את זה.

קובי זכאי: לכן גם לא תהיה לא ברירה גדולה אלא להשתמש בתדרים נוספים, שאתם מקצים במסגרת המכרז הזה.

קובי זכאי: להציג את זה באופן שהוצג – אין להם חובה, זו קצת היתממות.

קובי זכאי: מפעילים לא יכולים להרשות לעצמם לא לגשת למכרז הזה.

קובי זכאי: לומר שאין חובה זה נכון, אבל לא במקרה הזה.

קובי זכאי: מדובר בכפל תשלומים או מסים או אגרות לרשויות המדינה, על אותו שימוש ועל אותו נכס, שהוא במחסור או לא במחסור, ואני חושב שזה לא במקום.

ישראל כץ: אני מציע שבנסיבות העניין נאשר את העניין.

ערן גרף: הנושא השני שעליו אנחנו מדברים הוא מערכות גישה אלחוטית.

ערן גרף: במכרז, שהיום אנשים מקבלים את הבקשות הבסיסיות במערכות גישה אלחוטית שבעצם יתחרו ברשת של בזק מקצים הרבה מאד תדרים לחברות שיזכו.

ערן גרף: עקב כך באנו במטרה להוזיל את אגרות התדרים בכדי שהחברות החדשות יוכלו לנצל טוב יותר את התדר שהם יקבלו, ובעיקר לאור העובדה שהם ינצלו אותו בשלבים.

ערן גרף: תהיה מערכת מלאה בכל תחומי התדר שהם ירכשו מהתחלה.

ערן גרף: קבענו כבר מדרוג כלשהו, כך שבשנים הראשונות הם ישלמו באופן משמעותי פחות.

ערן גרף: הנושא השלישי – אנחנו מדברים על שידורים לציבור מתחנות הרדיו.

ערן גרף: שינינו את המדרוג שקיים כיום, כך שיהיה עידוד לתחנות הרדיו לשדר בהספקים נמוכים יותר, בכלל – שיגרום לנו אפשרות לחזרה לתדר וגם להפרעות פחות גדולות בין התחנות השונות.

ערן גרף: ברגע שירדו להספקים נמוכים, גם אם לא ירדו – עצם העידוד עצמו יגרום להוזלה לחברות שיישארו בהספקים נמוכים יותר.

ערן גרף: לחברות שמשדרות בהספקים גבוהים יותר יהיה תמריץ לרדת להספקים נמוכים יותר.

ישראל כץ: איזו הוזלה יש, באיזה קנה מידה?

ערן גרף: אנחנו מדברים על הוזלה של כ- 37 אחוז על כל מגה הרץ.

ערן גרף: אנחנו בעצם קבענו גם מדרגה נמוכה יותר.

יוסף יצחק פריצקי: יש כאן דבר שהוא לא נורמלי, עם כל הכבוד הראוי.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבין שאתם רוצים לעודד את השימוש בהספקים נמוכים יותר, אבל מצד שני אתם לא עושים כלום כנגד רדיו פיראטי.

יוסף יצחק פריצקי: למה מעלים הספקים?

יוסף יצחק פריצקי: – משום שיש הפרעות תדר.

יוסף יצחק פריצקי: לא קולטים, אז מעלים הספקים על מנת שיקלטו.

יוסף יצחק פריצקי: אתה לא יכול לומר – תשדרו בהספקים נמוכים, ולא לעשות כלום לאלה שמפריעים בשידור.

יוסף יצחק פריצקי: לא יכול להיות דבר כזה.

יוסף יצחק פריצקי: בינתיים הם לא עושים כלום.

יוסף יצחק פריצקי: לא יכול להיות שמי שבסדר "נדפק" ומי שאינו בסדר – לא עושים לו שום דבר.

ישראל כץ: אתה רומז שעכשיו הולכים להסדיר את זה, כדי שיהיה אפשר להסדיר את ה - -?

יוסף יצחק פריצקי: אני לא רומז לכלום.

יוסף יצחק פריצקי: מבקשים פה עכשיו העלאת כסף לתדרים.

יוסף יצחק פריצקי: מנסים לעודד תדרים נמוכים.

יוסף יצחק פריצקי: מצוין, כדי לנצל טוב יותר את הספקטרום.

יוסף יצחק פריצקי: לא הולכים להכשיר את הערוצים האחרים.

יוסף יצחק פריצקי: כאן יש בעיה של ספקטרום של הכשרת הערוצים האחרים, כי יש דיגיטציה, אבל נעזוב את העניין הזה לרגע.

יוסף יצחק פריצקי: עם זאת, אי אפשר לעודד מצד שני שימוש בתדרים הנמוכים ולא לעשות מלחמה כנגד אנשים שמשתמשים בתדרים הנמוכים האלה.

אורי אולניק: מן הראוי לומר מה המצב העובדתי.

אורי אולניק: תחנות הרדיו האזורי אינן משלמות אגרות תדרים.

אורי אולניק: לכן, רק בהתייחס לסוגיית אגרות התדרים – אין למעשה הבדלים בין השחקנים בשוק, בין החוקיים לבין אלה שאינם חוקיים.

אורי אולניק: משרד התקשורת בהחלט סבור שעל תחנות הרדיו לשלם את אגרות התדרים.

אורי אולניק: בצד העובדה הזו פנה שר התקשורת הקודם לחשב הכללי במשרד האוצר, מתוך הבנה למצוקת תחנות הרדיו האזורי בתחילת דרכן, על אף שהתוצאות הכספיות של השנה האחרונה מראות שיפור אצלן – בבקשה הזו היתה מעין מחילת חובות בכל הנוגע לאגרת התדרים לתחנות הרדיו האזוריות.

אורי אולניק: טרם נתקבלה תשובה מהחשב הכללי לפניה הזו.

חנה גרטל: סליחה, נאמר שתחנות הרדיו האזוריות לא משלמות דמי תדר - -

קריאה: עושות דין לעצמן ולא משלמות.

חנה גרטל: אבל יש לזה שתי סיבות טובות: האחת, התחנות הפיראטיות עולות על הדרים שלנו, אין לנו תדר נקי.

חנה גרטל: אנחנו נתקלים בחומה שאנחנו לא יכולים לעבור אותה.

חנה גרטל: אין לנו תדר.

חנה גרטל: ברגע שיהיה לנו תדר, ניתן יהיה להתווכח על דמי התדר.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להציע לכם הצעה – דמי התדר ישולמו, בתנאי שהם יהיו מיועדים לקרן שתטפל ברדיו הפיראטי.

ישראל כץ: אני מציע שנסיים את סעיף ד', כדי שנוכל להתייחס לכל הדברים יחד.

דורי צ'יקו: הסעיף האחרון הוא גם תיקון טכני.

דורי צ'יקו: אנחנו מדברים בו על רשיונות סחר, שזה בתי עסק שמקודדים מכשירי אלחוט.

דורי צ'יקו: אנחנו רוצים שבמקום שהאגרה תהיה אגרה שנתית, על סך אלף ₪, שזו תהיה אגרה דו שנתית על סך 1,800 ₪.

נחום לנגנטל: אחד הדברים שעלו בוועדה לגבי רשות השידור הוא ש "רדיו מורשת" לא מקבל את התדר המתאים לו.

נחום לנגנטל: יש משדרים, הכל קיים, אך הוא לא משדר.

נחום לנגנטל: שומעים אותו רק משעה 4 או 6 אחרי הצהריים, כי זה מה שניתן, כרגע.

נחום לנגנטל: אומרת רשות השידור שיש החלטה, יש תקציב, וגם ניקנו המשדרים, אך משרד התקשורת לא מאפשר את הדבר הזה.

נחום לנגנטל: מה האמת בסיפור?

קובי אלפנדרי: אני רוצה להתייחס לנושא הרדיו הפיראטי.

קובי אלפנדרי: באגף הספקטרום של משרד התקשורת, אליו אני שייך, קיימת יחידת פיקוח.

קובי אלפנדרי: הבעיה היא שהמשאבים שלה אינם גדולים.

קובי אלפנדרי: כמות כוח האדם שם מועטה ביותר.

קובי אלפנדרי: הם עושים ימים כלילות בניסיונות חוזרים ונשנים על מנת לנסות ולהוריד את התחנות הפיראטיות.

קובי אלפנדרי: לעתים אנחנו שומעים עליהם ברדיו, כאשר יש הפרעות למטוסים בנתב"ג.

קובי אלפנדרי: שוב – זה עניין של כוח אדם, שנדרש לפעילות אינסופית סביב השעון, בנושא הזה של הפעילות על הרדיו הפיראטי.

יעקב ליצמן: כמה חסר לכם?

קובי אלפנדרי: יש שם שני אנשים וחצי.

קובי אלפנדרי: לגבי תקציב אני לא יכול לענות לך.

קובי אלפנדרי: הבעיה היא בעיה אמיתי שקיימת בשטח.

קובי אלפנדרי: מעבר לכך – לא ייתכן שניתנו רשיונות כחוק לרדיו האזורי והם לא ישלמו על דברים שהם משתמשים בהם.

כוכי מרדכי: אבל הרדיו האזורי צריך לקבל תמורה ראויה לכשהוא ישלם.

קובי אלפנדרי: כאשר לא אוספים את הזבל אני גם לא מקבל תמורה מלאה על הארנונה שאני משלם.

כוכי מרדכי: לא, זה מוצר אחר.

קובי אלפנדרי: זה בכלל לא מוצר אחר.

קובי אלפנדרי: יש פה משאב שהוא מצומצם.

קובי אלפנדרי: יש לנו מדיניות של אגרות הספקטרום, בין היתר מהסיבה הזו - -

ישראל כץ: אבל משרד התקשורת פנה וביקש למחוק את החובות הללו.

אורי אולניק: רק את חובות העבר, וחלק.

ישראל כץ: הממשלה בכובע אחד ממליצה למחוק, אתם באים ורוצים לגבות.

ישראל כץ: אולי כדאי שהממשלה תגבש את עמדתה קודם כל, בסוגיה הזו.

רביב סובל: יש כאן מכלול של סוגיות.

רביב סובל: משרד התקשורת נמצא כאן.

רביב סובל: הם סבורים שצריך לוותר.

רביב סובל: אני לא נציג החשב הכללי, ואני לא יודע מה הוא יחליט.

רביב סובל: בכל אופן – אני לא בטוח שאנחנו נתמוך בזה.

רביב סובל: לגבי הסוגיה של השימוש בתדר וההפרעות לתדר – הבעיה היא לא בעיה פיקוחית.

רביב סובל: זה לא עניין של תקציבים לאגף הספקטרום וליחידת הפיקוח, למרות שהם התנו את הסייגים לשידרוג היחידה.

רביב סובל: חבל שהדיונים מופרדים בין ועדת הכלכלה וועדת הכספים, אבל זה נידון רק לפני חודש בוועדת הכלכלה.

רביב סובל: זה עניין מערכתי של ענישה פלילית ואחרת, על מי שמשדר באופן בלתי חוקי.

רביב סובל: דבר שני - קרה שנתנו יותר רשיונות, כאשר אחד הניסיונות זה לייעל את השימוש בתדרים על ידי מתן יותר רשיונות לתדר, כדי להקל על איזושהי מצוקה, או תחושה של אנשים.

סמדר אלחנני: היה ניסיון לשחרר תדרים מהצבא.

סמדר אלחנני: היה שימוש לא יעיל של הצבא עשה בתדרים.

יוסף יצחק פריצקי: הצבא עובר לדיגיטציה וזה בסדר גמור.

סמדר אלחנני: האם קיבלו בחזרה?

סמדר אלחנני: כי גם שילמנו עבור זה.

רביב סובל: זה חוזה שפרוס על כמה שנים.

רביב סובל: חלק שוחרר וחלק ישוחרר בשנים הקרובות.

סמדר אלחנני: זאת אומרת שיש פוטנציאל לעוד תדרים.

חנה גרטל: זה תדרים לא לרדיו.

קובי זכאי: לעניין החלק שעוסק באגרות תדרים ותחנות עסק רט"ן – לכאורה התיקון שמתבקש הוא בסך הכל הרחבת תחום התדרים עליהם אפשר להטיל אגרות, אבל למעשה התוצאה היא הרבה יותר מהותית.

קובי זכאי: עד היום, בעלי רשיונות קיבלו תדרים יחד עם הרשיונות שלהם.

קובי זכאי: נקבע מלכתחילה שלשנים הראשונות הם ישלמו אגרות תדרים בשיעור שמתחיל מ- 20 אחוז ועולה בהדרגה עד שבשנה החמישית הוא 100 אחוז מתעריף האגרה.

קובי זכאי: כתוצאה מהמכרזים החדשים יקצו תחומי תדרים חדשים לבעלי רשיונות קיימים, ויכול להיות שגורם חדש יבקש רשיון רט"ן, ויקבל את אותו תחום תדרים.

קובי זכאי: מה שיקרה הוא שהוא יקבל הנחה בשנים הראשונות, בהתאם לתקנות, ובעלי רשיונות קיימים כבר לא יקבלו את ההנחה הזו.

קובי זכאי: זאת אומרת – על אותו ערוץ תדרים שכולם שילמו דמי רשיון מלאים, החדש ישלם 75 אחוז מהם.

קובי זכאי: בעלי הרשיונות הקיימים ישלמו אגרות תדרים בשיעור גבוה יותר ממי שמקבל רשיון לראשונה.

קובי זכאי: יש בזה אפליה לרעת בעלי הרשיונות הקיימים, וצריך לתקן אותה.

רביב סובל: אין פה אפליה, יש פה הקלה כלפי אנשים - -

קובי זכאי: סליחה, מדובר פה על תדרים חדשים לגמרי.

קובי זכאי: כולם משלמים דמי רשיון.

קובי זכאי: החדש משלם אפילו 75 אחוז ממה שמשלם הקיים.

קובי זכאי: בנוסף הוא מקבל הנחות על תדרים חדשים, שכולם עושים בהם שימוש לראשונה.

קובי זכאי: השימוש הוא אותו שימוש.

קובי זכאי: מדובר פה באפליה על אגרה שמוטלת על שימוש.

קובי זכאי: אפליה כזו לא תוכל לעמוד.

נחום לנגנטל: אני שאלתי שאלה, ולא קיבלתי עדיין תשובה.

אורי אולניק: לגבי השאלה שלך – תקבל תשובה פרטנית ממשרד התקשורת.

אורי אולניק: אני לא יודע את מלוא הפרטים.

אורי אולניק: מקצת הפרטים שידועים לי הם שיש ויכוח בין משרד התקשורת לבין רשות השידור לגבי התדר שבו שידרה "רדיו מורשת".

אורי אולניק: בשעתו, לפני כ- 5 או 6 שנים נחתמו תקנות שמסדירות את השימוש בתדרים, היכן רשות השידור משתמשת, היכן תחנות הרדיו, גלי צה"ל וכדומה.

אורי אולניק: אותו תדר של הרשת המסורתית לא נכלל בגדר מה שהיה מגיע לרשות השידור בתוך אותן תקנות.

אורי אולניק: עקב כך התעוררה איזושהי מחלוקת לגבי הרדיו הזה.

אורי אולניק: שוב – זו תשובה לא מלאה, ואתה תקבל תשובה מלאה.

נחום לנגנטל: אני אודה לך אם תוכל גם לפתור את הבעיה, מעבר להסבר מדוע זה כך.

נחום לנגנטל: יש פה שלושה משדרים שניקנו כראוי, ויש אנשים שזו עבודתם והם מחוסרי עבודה.

דורי צ'יקו: לגבי הטענה של נציג "פרטנר", התיקון שנעשה הוא תיקון אחד.

דורי צ'יקו: מה שאתה מעלה זו סוגיה שיכול להיות שצריך ללבן, אך זה בלי כל קשר לתיקון שנעשה, הואיל וגם אם לא ייעשה התיקון הזה, התדרים שתקבלו הם חדשים.

קובי זכאי: לכן צריך לעשות את הדיפרנציאציה כמו שעושים לבעל רשיון חדש שיקבל את אותם תדרים.

דורי צ'יקו: זה לא קשור לתיקון הספציפי הזה.

קובי זכאי: זה קשור ועוד איך, כי פירושן של התקנות, כאשר הוועדה תאשר אותן, הוא שכאשר אנחנו נקבל את התדרים אנחנו נשלם לפי השנים שבהן קיבלנו את הרשיון לראשונה.

קובי זכאי: "סלקום" ו "פלאפון" ישלמו תשלום מלא, ואנחנו נשלם 50 אחוז.

קובי זכאי: בעל רשיון חדש ישלם 20 אחוז.

קובי זכאי: זו אפליה שלא עומדת.

טל אופק: בכל מקרה, הבעיה שאתה מעלה לא קשורה כרגע לתיקון.

טל אופק: הבעיה הזו יכולה להתעורר באותה מידה כאשר מפעיל קיים עובד על תדרים חדשים, או אפילו במכרז הספציפי, כרגע, מכרז הרט"ן שמתנהל כרגע.

טל אופק: רק חלק קטן מהתדרים שמוקצים הוא מהתחום שבין 2 ג'יגה הרץ ל – 2.2 ג'יגה הרץ.

טל אופק: רוב התדרים האחרים הם בתחום שקיים היום ומוסדר היום בתקנות.

טל אופק: אז הטענה שאתה מעלה היא טענה כללית, היא לא רלבנטית כרגע לתיקון הטכני של המשרד עצמו.

קובי זכאי: היא רלבנטית, כי ייווצר מצב משפטי שאם לא יתקנו אותו הוא ייצור בעיה.

נחום לנגנטל: כאשר אתם מגיעים לפה ומסבירים לנו שהתיקונים הם "רק" תיקונים טכניים, וכל כך מתעקשים עליהם, זה רק מעורר אצלנו שאלות מדוע אתם כל כך מתעקשים.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש דבר אחד – אני אצביע בעד, אבל אני מבקש התחייבות של יושב ראש הישיבה להמציא לי וליתר חברי הוועדה שיבקשו פירוט של מה שנעשה במשרד התקשורת בשנה האחרונה מבחינת תקציב, כוח אדם והעמדות לדין, בכל הנושא של רדיו פיראטי.

ישראל כץ: אני גם מבקש שההערה של נציג "פרטנר" תילקח בחשבון.

ישראל כץ: אתם אומרים שאין בעיה, והוא אומר שייתכן שתהיה.

ישראל כץ: אז תבדקו.

ישראל כץ: אם כן, מיצינו את העניין, ואנו נאשר את התיקון בכפוף לבדיקת הטענה של נציג "פרטנר" בנושא האפליה.

ישראל כץ: תקנות בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר) (תיקון) מכתב שר התקשורת מיום ט' באדר התשס"א (04.03.01)

מירה דאיבוג: אני רוצה לבקש מכם לאשר לנו שירות פדיון מלוות חובה.

מירה דאיבוג: אמנם השירות קיים בבנק הדואר כבר כ- 10 שנים, אבל במתכונת שונה.

מירה דאיבוג: עד היום בעל תעודת מלווה היה ניגש לאשנב, מבקש פדיון, והיו נותנים לו את ערך התעודה בניכוי עמלה.

מירה דאיבוג: למרות שהשירות קיים כבר עשר שנים, כמובן שאפשר לפדות גם בבנק ישראל, ונשארו למעלה מ- 300 אלף בעלי תעודות שלא באו לפדות.

מירה דאיבוג: ההשערה היא שלפחות חלק גדול מזה קרה עקב אבדן תעודות.

מירה דאיבוג: לכן בנק ישראל מבקש ליזום מבצע חדש לפדות מלוות שלא כנגד תעודות המלווה המקוריות, אלא באמצעות תעודות זכאות שיונפקו עכשיו וישולחו לבעלי המלוות הביתה.

מירה דאיבוג: לצורך ביצוע מבצע הפדיון החדש פנה בנק ישראל לבנק הדואר וביקש לשתף פעולה, כאשר בנק הדואר יקבל באופן ממוחשב on-line את קובץ הזכאים, ועל פי קובץ הזכאים ייעשה הפדיון.

מירה דאיבוג: בעל תעודת הזכאות שיקבל אותה בדואר ייגש לסניף הדואר ויוכל לפדות.

מירה דאיבוג: תיעשה בדיקה, ואם אכן האדם מופיע ברשימה – הוא יקבל את ערך פדיון התעודה.

מירה דאיבוג: השינוי שאנחנו מבקשים הוא במבנה האגרות עבור הפדיון.

מירה דאיבוג: עד היום, מה שהיה קיים כאגרה בסיסית, זה אחוז אחד, ואנחנו מבקשים להשאיר גם היום אחוז אחד.

מירה דאיבוג: זה גם מה שנקבע במערכת הבנקאית.

מירה דאיבוג: השוני העיקרי זה באגרות מזעריות והאגרות המרביות.

מירה דאיבוג: אנחנו מבקשים להעלות את האגרה המזערית, וזה לצורך כיסוי הוצאות תפעול של המבצע הזה.

מירה דאיבוג: יש, כמובן, עלויות של חיבור on line, תכנה, ומתן השירות.

מירה דאיבוג: כדי שנוכל לבצע את זה צריך להעלות במקצת את האגרות המזעריות.

מירה דאיבוג: מה שרציתי להדגיש הוא שבכל מקרה זה זול יותר בהרבה מהמערכת הבנקאית, ואם אנחנו בודקים את העלות האלטרנטיבית, שאזרחים יוכלו לגשת ולפדות בבנק ישראל עצמו – יש גם הבדל גדול.

מירה דאיבוג: מי שקרוב לאזור המרכז יכול לגשת, אבל אפילו עלות ההגעה לפדיון בבנק ישראל היא הרבה יותר זולה מהעלות שאנו מבקשים כאן.

סמדר אלחנני: בנק ישראל באמת עושה מבצעים גדולים לנסות ולפדות את כל אגרות החוב.

סמדר אלחנני: יש כ- 300 אלף אגרות כאלה.

סמדר אלחנני: בדרך כלל מדובר בסכומים קטנים.

סמדר אלחנני: לכן חלק מהאנשים לא באים.

סמדר אלחנני: אני חושבת שבנק ישראל צריך לקחת על עצמו חלק גדול יותר מהעלות הזו.

רביב סובל: למיטב ידיעתי אסור לו.

סמדר אלחנני: כי כשאתה נכנס לבנק ישראל אתה לא משלם כלום.

רביב סובל: האפשרות עדיין נשארת.

רביב סובל: מי שרוצה יוכל להגיע לבנק ישראל.

סמדר אלחנני: אני חושבת שסניפי הדואר, שהם בתפוצה מרבית בכל מדינת ישראל צריכים לשמש יותר ויותר כמסוף.

אורי אולניק: זו בדיוק ההצעה.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבין שאני יכול לפתוח חשבון בבנק הדואר, ויש לי פנקס שיקים.

יוסף יצחק פריצקי: כרטיס אשראי אני גם מקבל בבנק הדואר?

מירה דאיבוג: לא.

יוסף יצחק פריצקי: כלומר פנקס שיקים, חשבון – אלה הם השירותים הבנקאיים שהוא נותן.

מירה דאיבוג: והעברות כספים והוראות קבע.

רביב סובל: בעבר היו תוכניות חיסכון, לתקופה מצומצמת, וזה נגמר.

מירה דאיבוג: זה נגמר משום שלפי החוק בנק הדואר צריך להפקיד את הכספים שלו באוצר המדינה, ואוצר המדינה לא מעוניין לקבל אותם, היום.

יוסף יצחק פריצקי: ברור.

יוסף יצחק פריצקי: זה הגיוני.

יוסף יצחק פריצקי: זה הרי לא אמור להיות בנק.

יוסף יצחק פריצקי: זה אמור להיות איזשהו שירות לאזרח שכבר בא לדואר, וכן הלאה.

ישראל כץ: אם אין הערות נוספות, אני מציע לאשר את זה.

ישראל כץ: תודה.

ישראל כץ: תקנות מע"מ (רישום) (תיקון) מכתב שר האוצר מיום י"ג באדר התשס"א (8.3.01)

אנה שניידר: חוק מס ערך מוסף קובע שכל התקנות לפיו טעונות אישור של ועדת הכספים, גם אם הן מהותיות, וגם אם הן טכניות.

אנה שניידר: תקנות מע"מ (רישום) קובעות את דרכי הרישום של עוסקים לצורך מע"מ, קרי – הם צריכים לקבל מספר עוסק, הם צריכים לשלם את הדו"חות, הם יכולים לקבל ניכוי מס תשומות, וכן הלאה.

אנה שניידר: המדינה חילקה לאזורים, שעל כל אזור חולש משרד מע"מ אזורי.

אנה שניידר: כשירות לציבור ישנה תוספת לתקנות מע"מ (רישום), שבה מופיעות כל הכתובות של המשרדים השונים בארץ.

אנה שניידר: עכשיו יש כנראה עדכון, הם מכניסים את התוספת ובאים לוועדת הכספים כדי לאשר.

ישראל כץ: אם כך, אני לא רואה כל סיבה שלא לאשר.

יוסף יצחק פריצקי: על זה מטרידים את ועדת הכספים?

יוסף יצחק פריצקי: על היכן יהיה משרד מע"מ?

אנה שניידר: בהרבה מאד מקומות מע"מ ומס הכנסה יושבים באותו בניין.

אנה שניידר: זה נוח.

אנה שניידר: יש פה בקשה שהנושא של בנק הדואר יתחיל רק מה- 1 ביוני.

ישראל כץ: בסדר, קיבלנו.

ישראל כץ: אישור מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה מכתב שר האוצר מיום כ"א באדר התשס"א (16.03.01) רשימה מספר 3163901

ישראל כץ: יש כאן רשימה של מוסדות ציבור.

ישראל כץ: היה משהו לגבי נהריה.

ישראל כץ: האם ביררת אתם?

איוור קירשנר: הם אמרו שהם ישלחו לנו פקס, אך עדיין לא הגיע שום דבר.

ישראל כץ: אני מציע לאשר את זה בכפוף לכך שהם ישלחו את הרשימה.

יוסף יצחק פריצקי: אני מניח שאתה תסכים אתי לאשר את זה בכפוף לכך שחברי הנהלת העמותה מרביתם אינם קשורים לעיריה במישרין או בעקיפין.

יוסף יצחק פריצקי: אנחנו לא רוצים עוד גוף שיהיה תחת פיקודו של העיריה.

ישראל כץ: איך זה מקובל בדרך כלל, בכל מקום?

יוסף יצחק פריצקי: אני לא יודע.

יוסף יצחק פריצקי: זו פעם ראשונה שזה מגיע לפה.

ישראל כץ: למה לקבוע כלל כזה - -?

יוסף יצחק פריצקי: משום שבאיזה שהוא מקום צריך להתחיל.

יוסף יצחק פריצקי: לפי עיתון "הארץ" תבוא לכאן עוד קרן, הקרן החדשה לירושלים, שהוקמה.

ישראל כץ: היא כבר עובדת שלוש שנים.

יוסף יצחק פריצקי: הוקמה קרן חדשה.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא חושב שאני צריך לאפשר מצב שבו קרן, שמקבלת - -

ישראל כץ: אם היית אומר שזה כלל שהולכים אתו לכל אורך הדרך – ניחא.

ישראל כץ: השאלה אם זה ריאלי לעשות את זה דווקא כאן.

אנה שניידר: האם הגוף נקרא "החברה לפיתוח נהריה"?

אנה שניידר: אני יודעת שיש רשויות שיש להן חברות לפיתוח.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לומר במה העניין.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבין שהעיריה רוצה לגייס תורמים לפרוייקטים.

יוסף יצחק פריצקי: זה לגיטימי.

יוסף יצחק פריצקי: ברגע שנותנים זיכוי ממס על התרומות, אוצר המדינה משתתף בכך, למעשה.

יוסף יצחק פריצקי: ראש עיר יכול להחליט שבמקום לממן פרוייקט מסוים מתקציב העיריה הוא יגייס תורם, אוצר המדינה ישתתף.

יוסף יצחק פריצקי: יש פה שאלה לא פשוטה של חלוקה שוויונית, של שיקול דעת.

יוסף יצחק פריצקי: העניין הזה לא פשוט.

ישראל כץ: אבל אם המדינה מאשרת להם, הרי שרשם העמותות בדק את זה, ומשרד האוצר המליץ.

אנה שניידר: אותה טענה לא יכולה להיטען גם לגבי עמותת מרכז הפעוט, מספר 12 ברשימה?

יוסף יצחק פריצקי: אני מנסה לעשות מאמץ שתהיה איזושהי הפרדה בין הון לשלטון.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא רוצה שיהיה ראש עיר שיאמר לתורם: תרום לקרן מסוימת, תמורת הבטחות.

יוסף יצחק פריצקי: לכאורה יכול להיות מצב שחברי העמותה לא קשורים לעיריה, וראש העיר רק לוחש על אוזנם.

יוסף יצחק פריצקי: אין לדברים סוף.

ישראל כץ: לדעתי, אם הם קשורים לעיריה, זה עדיף מאשר ההפך.

ישראל כץ: יש להם אחריות.

יוסף יצחק פריצקי: אז תכפיף את העניין לביקורת, זו עמותה.

יוסף יצחק פריצקי: מה קורה כאן?

יוסף יצחק פריצקי: – העיריה כפופה לביקורת של מבקר פנים, וזה בסדר גמור.

יוסף יצחק פריצקי: העמותה לא כפופה לשום דבר.

ישראל כץ: היא כפופה לרשם העמותות.

יוסף יצחק פריצקי: זה עלול להיות קופה ב' של העיריה.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא רוצה מצב כזה.

ישראל כץ: משרד האוצר הגיש את הרשימה, בחתימת שר האוצר.

ישראל כץ: יש לו שיקול דעת.

ישראל כץ: יש כאן נקודה שהיא כלכלית – שמישהו יתרום, ואז המדינה, כאשר היא מזכה אותו במס – היא מפסידה כספים, מבחינה פוטנציאלית.

ישראל כץ: אם משרד האוצר, שאמור לספוג את העניין הזה, באופן תיאורטי, כמובן, מגיש לנו את זה – הנקודה הזו היא לא מענייני.

ישראל כץ: אני מקבל את זה שאתה בודק את הדברים מבחינת כללי מינהל תקין, שלא עשו כאן איזה מעשה עורמה.

יוסף יצחק פריצקי: מה שאתה מציע הוא יותר חמור – להכפיף אותם לביקורת העיריה.

יוסף יצחק פריצקי: זה לא יהיה כך.

יוסף יצחק פריצקי: אז לפחות נקבע שמרבית חברי הנהלת העמותה לא יהיו קשורים לעיריה.

ישראל כץ: אני לא יודע אם זה כלל טוב.

יוסף יצחק פריצקי: איך תפקח על העניין?

ישראל כץ: עצם זה שזו עמותה, המדינה הכירה באפשרות להפריד ישויות משפטיות, נתנה אישור לעיריות להקים עמותות.

ישראל כץ: הכללים של העיריה הם כאלה, ויש את רשם העמותות והפיקוח שלו עם כללים כאלה.

ישראל כץ: הכל נעשה בצורה מסודרת.

נחום לנגנטל: היום בחברות ממשלתיות חדשות יש רוב לעובדי המדינה.

נחום לנגנטל: פעם זה היה הפוך.

יוסף יצחק פריצקי: כי חברה ממשלתית גם כפופה לביקורת מבקר.

יוסף יצחק פריצקי: פה יש לך גוף שלא כפוף לשום ביקורת.

ישראל כץ: העיריה כפופה, ונציגיה, אם הם שם, כפופים גם הם?

יוסף יצחק פריצקי: לא.

ישראל כץ: אבל עצם העניין שנותנים להקים עמותה – קבעו שתהיה ישות משפטית אחרת.

ישראל כץ: ברור שאף אחד לא יכול לגנוב מהעמותות או לעשות מעשים שלא ייעשו – כי יש את רשם העמותות, ויש פיקוח.

ישראל כץ: אם המצב הקיים לא עונה על כל הבעיות – אפשר ליזום תיקונים.

אנה שניידר: לפי חוק מבקר המדינה יש אפשרות להרחיב את הסוגים של הגופים המבוקרים, בהסכמת מבקר המדינה.

אנה שניידר: יכול להיות שצריך לבדוק אם באופן כללי - -

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לתת דוגמה.

יוסף יצחק פריצקי: ראש העיר הקודם של תל אביב, שלמה להט, עשה דברים נפלאים עם קרן תל אביב לפיתוח.

אנה שניידר: ובקרן ירושלים זה לא אותו הדבר?

יוסף יצחק פריצקי: כן, אבל לכאורה יוצא שיש כאן חלוקה לא שוויונית.

יוסף יצחק פריצקי: אף אחד לא רוצה לשים מבנה בשכונות עוני.

ישראל כץ: אני רוצה לחשוב על כללים חדשים, אבל אין טעם להחיל את המסקנות שעדיין אין לי על נהריה דווקא.

יוסף יצחק פריצקי: באיזה שהוא מקום זה מוכרח להתחיל.

ישראל כץ: אני הצעתי בזמנו לקחת את כל רשימות הפטורים הקיימות, לסווג אותם, ולבחון קודם כל מה קיים, גם מבחינה היסטורית.

ישראל כץ: אחרי זה אפשר לשקול כללים של פרסום לאזרחים – כמו שעושים היום במקרים אחרים, שלא רק המקצוענים יידעו איך ניתן לעשות את הדברים, אלא שכל אזרח יידע מה הזכויות שניתנות במידה ורוצים להקים קרן תרבות או קרן לפעילות חברתית – שכונתית.

ישראל כץ: מה קורה היום?

ישראל כץ: – יש את אלה שמתמחים בעניין, ואם ניקח את כל מה שקיים נראה שיש לזה מאפיינים די ברורים.

ישראל כץ: אנשים לא מודעים לדברים.

ישראל כץ: איך, למשל, בעניין הכספים הייחודיים יש רשימת קריטריונים שמתפרסמת בעיתון, עם מועדים להגשה?

ישראל כץ: למה כאן אין?

נחום לנגנטל: אבל אי אפשר לקחת את נהריה כבת ערובה.

יוסף יצחק פריצקי: מה שקורה כאן הוא שלשר האוצר יש סמכות בלעדית להמליץ.

יוסף יצחק פריצקי: אני צריך להביא לאישור את מה שעבר, לא את מה שלא עבר.

יוסף יצחק פריצקי: צריך לדעת מה לא עבר, ולמה.

ישראל כץ: צריך לבדוק מה ממוצע הזמן שלוקח לאזרח שפונה לקבל תשובה, מה אחוז הבקשות שנפסלות או לא מקודמות, מה מאפיין אותם – אחרת שר אוצר מסוים יקדם עמותות תרבות ושר אוצר אחר יקדם עמותות מסוג אחר.

אנה שניידר: אני רציתי לומר שיש פתרון לבעיה שהעלה חבר הכנסת יוסף פריצקי.

אנה שניידר: בסעיף 9 לחוק מבקר המדינה יש רשימה של גופים שנתונים לביקורת המבקר.

אנה שניידר: בין היתר כתוב שזו גם כל רשות מקומית, וגם כל מפעל, מוסד, קרן או גוף אחר, שהרשות המקומית משתתפת בהנהלתו, אולם הביקורת על גוף כזה לא תופעל, אלא אם הוועדה לביקורת המדינה או מבקר המדינה החליטו על כך ובמידה שהחליטו.

אנה שניידר: כלומר, שאפשר להסדיר את העניין הזה.

ישראל כץ: אז אני מציע שנאשר.

ישראל כץ: ביקשנו את הפרטים.

ישראל כץ: אני לא יודע אם אני מעדיף שיהיה רוב לאנשי העיריה או לא.

ישראל כץ: אולי עדיף שיישבו נציגי ציבור?

יוסף יצחק פריצקי: אני מעדיף שיישבו פקידי עיריה, אם יש ביקורת.

ישראל כץ: ננסח בשם הוועדה פניה לוועדה לביקורת המדינה.

אנה שניידר: צריכה להיות החלטה שהם מעמידים אותם לביקורת.

ישראל כץ: לגבי הרשימה הזו, של ה- 5,000, אני מציע לנסות ולרכז לפי קטגוריות.

ישראל כץ: שיהיה נוהג פרסום לציבור על זכאות של אנשים לפנות ולבקש.

סמדר אלחנני: יש מדריך איך להקים עמותה למטרת מעמד של זיכוי ממס.

סמדר אלחנני: צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 47), התשס"א-2001 צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 48), התשס"א-‏2001

ישעיהו בן יונתן: בתיקון מספר 47 מדובר בתירס מתוק.

ישעיהו בן יונתן: יש כל מיני סוגי תירס, והמס על תירס הוא 0.71 לק"ג, בדרך כלל בפרטים אחרים.

ישעיהו בן יונתן: בפרט מסוים, שזה תירס קפוא, במקום לקבוע שיעור מס של 0.71, משום מה נשמט הדבר הזה.

ישעיהו בן יונתן: אם כן, זה דבר טכני לחלוטין.

ישעיהו בן יונתן: לגבי הצו השני, שהוא צו גדול יותר – אנחנו עשינו רפורמה במיסוי החקלאות.

ישראל כץ: זה נראה נושא מורכב.

ישעיהו בן יונתן: לא, הוא פשוט.

ישעיהו בן יונתן: זה נעשה בתיאום עם משרד החקלאות, עם מגדלי הפירות והירקות – על דעת כולם.

ישראל כץ: אני חושב שצריך להיות דיון בהשתתפותם – מייד אחרי החג.

ישראל כץ: זה נושא שיכולות להיות לו רגישויות.

ישעיהו בן יונתן: זה על דעת כולם – מגדלי הפירות והירקות, משרד החקלאות - -

ישראל כץ: אנחנו נקיים ישיבה אחרי החג, ונזמין משלחות.

ישראל כץ: אם אין בעיה – שיקבלו את הבשורה במקום.

ישראל כץ: אולי יהיו גורמים שירצו להעלות טענות.

ישראל כץ: זה נושא מאד מורכב.

ישראל כץ: בכל זאת, אתה הולך לאפשר כאן יבוא פירות וירקות, שזה קיים - -

יוסף יצחק פריצקי: אפשר להתייחס לפרטים האחרים?

יוסף יצחק פריצקי: – יש כאן דבש, גבינות, ועוד.

ישראל כץ: זה הכל מוצרי חקלאות.

אנה שניידר: גם אם אפשר לפרק את הדברים, מבחינת הצו.

אנה שניידר: זה במילא כרגע הועלה.

אנה שניידר: מה- 26 בפברואר, ועכשיו הוועדה צריכה לאשר את זה.

ישראל כץ: הבעיה היא שכאשר עושים דברים כאלה, צריך לדאוג שיגיעו משלחות מכל הצדדים.

ישראל כץ: נשמע את הדברים ואז נוכל להתייחס.

ישראל כץ: זה תחום שלם.

ישראל כץ: נקיים ישיבה על זה אחרי הפגרה.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להבין אבל על מה מדובר.

ישראל כץ: יש לך איזון – מצד אחד מוצרים זולים, מצד שני – יצרנים שעוסקים בזה.

יוסף יצחק פריצקי: צריך לבדוק את זה.

יוסף יצחק פריצקי: צריך להזמין גם נציגים של מחלבות קטנות.

יוסף יצחק פריצקי: יש פה ריכוזיות אדירה, כולנו יודעים על מה מדבור.

איוור קירשנר: חבר הכנסת עופר חוגי ביקש רביזיה.

איוור קירשנר: הוא טוען שהוא לא קיבל הודעה.

איוור קירשנר: אנחנו הודענו לו בפקס לבית ולמשרד.

ישראל כץ: מי בעד הרביזיה?

ישראל כץ: מי נגד?

ישראל כץ: תודה, הרביזיה לא התקבלה.

ישראל כץ: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.