ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 248, 2001-03-25 00:00

חברי הוועדה: אפי אושעיה מוחמד ברכה משה גפני אברהם הירשזון אבשלום וילן עופר חוגי אמנון כהן יעקב ליצמן נחום לנגנטל סופה לנדבר רחמים מלול מיכאל נודלמן מאיר פרוש יוסף פריצקי מיכאל קליינר אברהם (בייגה) שוחט ויצמן שירי

מוזמנים: יעל ייטב מס הכנסה טלי דולן מס הכנסה מיכל דוייטש מס הכנסה אוהד מראני הממונה על התקציבים רונן וולפמן סגן הממונה על התקציבים אבי גפן סגן הממונה על התקציבים יעל אנדורן סגנית הממונה על התקציבים יואל נווה סגן הממונה על התקציבים יואל בריס משרד האוצר גלעד ריקלין אגף התקציבים, משרד האוצר דרורה ליפשיץ משרד האוצר דוידה לחמן-מסר משרד המשפטים נחמן שי יו"ר רשות השידור אורי פורת מנכ"ל רשות השידור אלון אלרועי רשות השידור אהובה אורן רשות השידור מ.

מוזמנים: בן-צבי רשות השידור מ.

מוזמנים: לוי רשות השידור א.

מוזמנים: נדב רשות השידור י.

מוזמנים: בראל רשות השידור א.

מוזמנים: כץ רשות השידור ח.

מוזמנים: מצקביץ רשות השידור י.

מוזמנים: אלוני רשות השידור מיכל עבדי משרד הבריאות גיורא רוזנטל מנכ"ל מרכז השלטון המקומי דוד עמר מרכז השלטון המקומי נגה בוטנסקי ההסתדרות החדשה חזקיה ישראל התאחדות התעשיינים

קצרנית: נושא: 1.

קצרנית: תקנות מס הכנסה (כללים לחישוב המס בשל החזקה ומכירה של יחידות השתתפות לחיפושי נפט (תיקון), התשס"א-2001.

קצרנית: 2.

קצרנית: תקציב רשות השידור לשנת 2001 ואגרת הטלוויזיה לשנת 2001.

קצרנית: 3.

קצרנית: חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2001), התשס"א-2001.

קצרנית: 4.

קצרנית: התקציב לשנת הכספים 2001.

קצרנית: חוק התקציב לשנת 2001.

קצרנית: 1.

קצרנית: תקנות מס הכנסה (כללים לחישוב המס בשל החזקה ומכירה של יחידות השתתפות לחיפושי נפט (תיקון), התשס"א-2001.

אמנון כהן: היושב-ראש ביקש להחליף אותו בנושא אחד.

אבשלום וילן: יש לי הערה לסדר.

אבשלום וילן: אני דורש היום הצבעה על הרוויזיה על ששת ישובי הגדר.

אבשלום וילן: קיבוץ מנרה עבר את מה שעבר.

אבשלום וילן: אתמול בערב היה שם חבר הכנסת יוסי שריד.

אבשלום וילן: אתם תופסים אותם בצורה לא הוגנת.

אבשלום וילן: הכספים שוועדת הכספים אישרה לא יכולים לעבור לאף אחד אחר אלא חזרה לאוצר.

אבשלום וילן: זאת התעללות לשמה.

אבשלום וילן: אני דורש שתסירו את הרוויזיה או שנצביע.

אבשלום וילן: יש גבול למה שעושים למנרה, לחניתה.

אבשלום וילן: זה בושה לעם ישראל.

אבשלום וילן: זה מעבר לכל פוליטיקה.

אבשלום וילן: מי שעומד על הגבול וסופג נפגעים זה הם.

אבשלום וילן: הסוכנות בנסיגה החד צדדית מלבנון מחקה 60 מיליון דולר חובות למושבים, אף לא לקיבוץ אחד, ותמכתי בזה.

אבשלום וילן: האם בגלל ש6 ישובי הגדר כולם קיבוצים זאת סיבה להתעלל בהם?

אבשלום וילן: זה לא הוגן, זה לא מוסרי, ואני קורא לוועדת הכספים – אופוזיציה וקואליציה – להסיר את החרפה הזאת.

אמנון כהן: נעביר את הנושא ליושב-ראש הוועדה.

אמנון כהן: אנחנו דנים בתקנות מס הכנסה (כללים לחישוב המס בשל החזקה ומכירה של יחידות השתתפות לחיפושי נפט).

אמנון כהן: מדובר בהארכת תוקף.

טלי דולן: אנחנו מבקשים להאריך את תוקף התקנות הללו, שנותנות מספר הטבות למי שמחזיק יחידה בשותפות רשומה שעיקר הוצאותיה זה הוצאות, חיפוש ופיתוח נפט, עד 31 בדצמבר 2001.

טלי דולן: בתקנות הנפט נקבעו הוראות מיוחדות לחישוב המס של מחזיק כאמור:

טלי דולן: זכותו לניכוי בשל אזילת מלאי הנפט באותה שנת המס, ניכוי הוצאות חיפוש פיתוח נכסי נפט, הוראה באשר למחיר המקורי של היחידה לעניין חישוב רווח ההון, אי חלותו של סעיף 6 לחוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) על היחידה, קביעה כי היחידה אינה נכס קבוע לעניין חוק זה וכו'.

טלי דולן: אנחנו מבקשים להאריך את תוקף ההטבות כך שיחולו גם בשנת המס 2001.

יעקב ליצמן: כמה פעמים האריכו את זה?

טלי דולן: כל שנה.

טלי דולן: המלצות ועדת בן-בסט היו לוותר על הפטור האמור.

טלי דולן: כיוון שההמלצות עדיין לא גובשו, אנחנו חושבים שמן הראוי לא לעשות שינויים ולהאריך את ההטבות גם ב-2001.

טלי דולן: גם אם תהיה המלצה של הוועדה שתבדוק את ועדת בן-בסט לבטל, בוודאי שהחקיקה לא תכנס לתוקף לפני 1 בינואר 2002.

אנה שניידר: במסגרת חוק ההסדרים יש פרק על נפט, כאשר אחת ההצעות היא לבטל סעיפים שמתייחסים למסים.

אנה שניידר: אני לא יודעת אם זה קשור או לא קשור ולכן הייתי רוצה לקבל הסבר.

טלי דולן: הבנתי שמדובר בהסדרים שונים לגמרי.

סמדר אלחנני: עלות ההטבה הזאת איננה ניתנת בנפרד מחישוב הטבות המס אלא כוללת את הסרטים.

סמדר אלחנני: מחקר ופיתוח, חיפושי נפט וסרטים נאמדים ב-50 מיליון שקל.

סמדר אלחנני: שום השקעה אחרת לא מקבלת את הטבות המס בצורה הזאת.

סמדר אלחנני: ועדת בן-בסט המליצה לבטל את זה במסגרת כל ביטול הפטורים.

סמדר אלחנני: זה לא דבר שעוסק בשכבות מצוקה אלא בחלוקה לא נכונה.

סמדר אלחנני: .

אמנון כהן: אבל היה איזה שהוא הגיון בשנת 1989 כשחוקקו את זה.

סמדר אלחנני: היה.

סמדר אלחנני: אני חושבת שלא זאת הדרך שצריך ללכת בה.

סמדר אלחנני: מי שמחפש נפט לוקח הימור.

סמדר אלחנני: לא צריך לעשות מסלולים נפרדים להייטק ולנפט.

מיכאל קליינר: זה נראה לי אבסורד שמצד אחד אומרים שיש גז ישראלי ושלא נשתמש בו, ומצד שני רוצים לעודד חיפושים נוספים.

מיכאל נודלמן: אני חושב ההיפך מחבר הכנסת מיכאל קליינר.

מיכאל נודלמן: אני חושב שמדינה מתוקנת צריכה לעודד חיפושי נפט וגז.

מיכאל קליינר: כן, אבל אתה גם חושב שצריך לקחת מישראל ולא ממצרים.

טלי דולן: אני מסכימה עם הדברים שנאמרו על ידי סמדר.

טלי דולן: אנחנו ב-2001 לא רוצים לגעת במצב הקיים.

טלי דולן: אני רוצה להזכיר לכם שעל שולחנכם מונח כהכנה לקריאה שנייה ושלישית פטור מהשכרת דירת מגורים והטבות מס ליישובים שונים.

טלי דולן: אנחנו נמצאים במצב שאנחנו רוצים לשקול את כל הדברים האלה.

טלי דולן: כיוון שהארכנו את ההטבות האחרות, לא היינו רוצים שדווקא ההטבה הזאת תפסק עוד לפני הרפורמה.

אמנון כהן: בגלל שקמה ועדה לבחון את הנושא הזה, נסכים להארכה של הצו הזה.

אמנון כהן: מי בעד?

אמנון כהן: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 1 נמנע – 1 אושר תקציב רשות השידור לשנת 2001 ואגרת הטלוויזיה לשנת 2001.

ישראל כץ: אנחנו פותחים את הדיון בנושא אישור תקציב רשות השידור ואגרת רשות השידור לשנת 2001.

ישראל כץ: אנחנו נבקש מיושב-ראש ועדת המשנה, חבר הכנסת נחום לנגנטל, לדווח בתמצות על הדברים העיקריים ועל ההמלצות.

ישראל כץ: לאחר מכן נשמע את דברי הנהלת רשות השידור – המנכ"ל, היושב-ראש - והיועצות המשפטיות.

ישראל כץ: אנחנו חייבים להתחשב אך ורק בדברי היועצת המשפטית של ועדת הכספים, אבל לא נוותר על שמיעת חוות הדעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, דידי לחמן-מסר.

ישראל כץ: חבר הכנסת לנגנטל, בבקשה.

נחום לנגנטל: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

נחום לנגנטל: קיימנו כמה ישיבות של ועדת המשנה, שבהן השתדלנו לרדת לעומקם של דברים.

נחום לנגנטל: מטבע הדברים עבדנו מאוד מהר ולא הצלחנו לרדת לעומקם של כל הדברים אלא רק לחלקם.

נחום לנגנטל: לאשר את האגרה ולאשר את התקציב זה דבר שיש לך זמן מוגבל בשבילו, לכן אתה עושה אותו כמה שיותר מהר.

נחום לנגנטל: יש עוד הרבה דברים שנשארו פתוחים, שלדעתי מצריכים איזו שהיא התייחסות.

נחום לנגנטל: דבר ראשון שגילינו הוא 45 מיליון שקל חריגה, שזה דבר שעוד יתבהר לנו.

נחום לנגנטל: הכסף הזה היה עודף גבייה שיצא לכל מיני מטרות ללא אישור הממשלה והכנסת.

נחום לנגנטל: כשהתחלנו לדון שאלנו איך זה מסתדר, ואז התברר לנו ש43 מיליון שקל נוספים נמצאים בקופה שאותם עוד לא חילקו.

נחום לנגנטל: צריך להבין שכשהדבר נדון בממשלה אף אחד לא ידע על הדבר הזה.

נחום לנגנטל: אם הם לא ידעו את הדבר, זאת אומרת שהממשלה אישרה משהו שהוא בעייתי מאוד.

נחום לנגנטל: הנהלת הרשות באה ואמרה: מה עדיף לכם, שהייתי מגיעה לפה עם גרעון?

נחום לנגנטל: באתי עם רווח.

נחום לנגנטל: זה דבר שהוא לא מדוייק, כי זה לא בא כתוצאה מזה שהיה קיצוץ בהוצאות.

נחום לנגנטל: פה היתה הכנסה יותר גדולה שנבעה מהאגרה שהיא יותר מידי גדולה, או מגבייה מפרסומות שנעשות בטלוויזיה וברדיו.

נחום לנגנטל: באופן תאורטי אפשר לגבות כמעט עד בלי די.

נחום לנגנטל: אלו דברים שהאוצר היה מופתע מהם.

נחום לנגנטל: אנחנו מדברים כאן על כמעט 100 מיליון שקל עודף גבייה.

נחום לנגנטל: כשקיבלנו את דוח הביצוע ועשינו השוואה, התברר לנו שיש דברים שב-2000 גבו יותר בדוח ביצוע וב-2001 מתוקצבים בפחות.

נחום לנגנטל: זה אומר ששנה הבאה יהיה להם עודף גבייה.

נחום לנגנטל: זה דבר שהוא כמעט חד משמעי.

נחום לנגנטל: היתה חריגה, למשל, בסעיף שעות נוספות מתקציב 2000 ב-20 מיליון שקל.

נחום לנגנטל: מדובר על כ-18% מתקציב הרשות.

נחום לנגנטל: ב16 מיליון שקל שניתנו ברזרבה לתוכנית ההבראה לא השתמשו.

נחום לנגנטל: כשאנחנו מדברים על כמות הכסף הגדולה שנגבית, צריך לזכור שיש גם תהליכים של הוצאות.

נחום לנגנטל: בין השאר, ההוצאות הגבוהות הן על מאות אנשים מיותרים שעובדים ברשות השידור.

נחום לנגנטל: היה דוח ורדי והיה דוח גרניט.

נחום לנגנטל: אף אחד לא חולק על העובדה שיש רשימה של אנשים שלא עושים, שמיותרים, שצריך להפריש מהמערכת ולשלם להם כסף.

נחום לנגנטל: זה היה בתקציב ההבראה של שנה שעברה.

נחום לנגנטל: מתוך ה-16 מיליון שקלים לא הלך שקל אחד להבראה.

נחום לנגנטל: זה חלק ממערכת מאוד מעוותת.

נחום לנגנטל: על כל נושא הסכמי השכר צריך לדון יותר באריכות.

נחום לנגנטל: הנהלת הרשות לא אשמה, כי זו מחלת ילדות.

נחום לנגנטל: ביקשו טכנאים להפגש איתי.

נחום לנגנטל: אמרתי להם לבוא לוועדה ולהגיד מה שיש להם לומר.

נחום לנגנטל: הם לא הסכימו להפגש איתי בחדר מואר.

נחום לנגנטל: נפגשתי איתם בתחנת דלק בדרך מירושלים לתל-אביב.

נחום לנגנטל: אחד הטכנאים אמר לי שאם הוא תוקע את הקלטת ורושם חצי שעה נוספת עד 16:30, אוטומטית הוא מקבל שעות נוספות עד שעה 24:00.

נחום לנגנטל: הייתי בהלם.

נחום לנגנטל: ככה מנהלים את העניין?

נחום לנגנטל: שאלתי אותם למה הם באו להגיד לי את זה, הרי זה לרעתם, אז הם אמרו לי: אנחנו רוצים להרוויח ביושר.

נחום לנגנטל: למה אנחנו צריכים לעשות את הטריקים האלה?

נחום לנגנטל: למה כל העסק הזה מאוס?

נחום לנגנטל: למה החברים שלנו שעזבו לפני 10 שנים לרשתות או לטלוויזיה אחרת יכולים להגיע לאותו סכום כסף, אולי אפילו יותר, והם לא עובדים בבלופים?

נחום לנגנטל: זה דבר שמצריך בדיקה הרבה יותר יסודית.

נחום לנגנטל: סוף כל סוף יש תוכנית הבראה שמוסכמת על האוצר ועל הנהלת רשות השידור.

נחום לנגנטל: במשך ה-5 שבועות האלה לא נעשתה פגישה אחת בין העובדים לבין הנהלת הרשות.

נחום לנגנטל: היו פה נציגי העובדים, נציג ההסתדרות, שאמר ש-6 פעמים הוא כתב מכתבים ולא קיבל תשובות.

נחום לנגנטל: גם בתקציב הזה כתוב שלתוכנית ההבראה ולהפרשת עובדים יש X כסף, אבל אם לא ישבו איתם אז זה סתם שורה שכתובה.

נחום לנגנטל: נושא השידורים מהאולפן בבאר-שבע הועבר אלינו על ידי חבר הכנסת ויצמן שירי.

נחום לנגנטל: בכל נושא התנהלות הנכסים של רשות השידור לא הצלחנו לדון.

נחום לנגנטל: זה נושא פרובלמטי ביותר.

נחום לנגנטל: רשות השידור לקחה הלוואה של 136 מיליון שקל מהבנקים.

נחום לנגנטל: באותו הבנק יש חשבונות בנק בחובה בסדר גודל של 136 מיליון שקל, שעל זה יש 16 מיליון ריבית שלא משולמת, ובאותו סניף, חשבון ליד, הרשות עומדת בפלוס של עשרות מיליוני שקלים.

נחום לנגנטל: החלטת הממשלה אומרת שאי אפשר להעביר כסף מחשבון אחד לחשבון שני.

נחום לנגנטל: זאת הסיבה שהמדינה משלמת ריביות מאוד גבוהות לחובתה.

יעקב ליצמן: באיזה בנק?

נחום לנגנטל: הבנק הבינלאומי ובנק דיסקונט.

נחום לנגנטל: הוציאו מכתב ליושב-ראש ועדת הכספים על העיקולים שהם עומדים לעשות.

נחום לנגנטל: באו ואמרו לי שזה לא יפה שרשות שהיא מעין ממלכתית לא משלמת חובות ולא משלמת ריביות.

נחום לנגנטל: דבר נוסף שהם אמרו הוא שהם לא רוצים לבצע את המשכנתא ולהתחיל לעשות הוצאה לפועל על רשות השידור.

נחום לנגנטל: ישבנו כולנו – מוסי רז, יוסף פריצקי, אפי אושעיה ואיציק כהן – והגענו למסקנה שבמציאות הנוכחית אי אפשר לאשר את תקציב רשות השידור ואת האגרה.

נחום לנגנטל: אנחנו מבקשים להחזיר את זה לממשלה.

נחום לנגנטל: קראתי בעתונות שצריך להיות בודק חיצוני שיילקח על ידי רשות השידור, מוסדות רשות השידור, שיבדוק את כל התהליכים של כל הדברים ואת כל המכלול כולו.

נחום לנגנטל: אני חשבתי שהכנסת צריכה לעשות את זה, אבל בהיצע עם היועצת המשפטית התברר לי שאין לנו סמכות לעשות כזה דבר ועדיף שהרשות תעשה את הדברים האלה.

נחום לנגנטל: אני ראיתי טעם לפגם שמישהו מטעמם חוקר.

ויצמן שירי: שהאוצר ימנה.

נחום לנגנטל: אני חושב שהממשלה היא זאת שצריכה למנות.

נחום לנגנטל: זה דבר שאני לא מתערב בו.

נחום לנגנטל: אין ספק שצריך לעשות בדיקה חיצונית מעמיקה ויסודית של העניין.

נחום לנגנטל: יש הרבה מאוד סעיפים שלא הספקנו לדון בהם ויש צורך לדון בהם.

נחום לנגנטל: אני חושב שתוך כמה שבועות זה יחזור בחזרה אלינו לאישור.

נחום לנגנטל: אנחנו צריכים להערך פה בוועדה לדון בדברים האלה.

נחום לנגנטל: התרשמנו שאם נאשר את זה כמו שזה, זה יהיה כמו בשנה שעברה שחזרנו לאותה משבצת.

נחום לנגנטל: כדי למנוע את המצב הזה וכדי להבריא את רשות השידור, אנחנו חושבים שזה מה שצריך לעשות.

נחום לנגנטל: לגבי החשש שמא תהיה החשכת מסך, אני חושב שהממשלה יכולה לעשות תקציב ביניים.

נחום לנגנטל: יש הרבה דרכים לממשלה איך למנוע החשכת מסך.

נחום לנגנטל: אין שום סיבה שאנחנו כאנשי ציבור ניקח אגרה גבוהה מאנשים.

ישראל כץ: תודה רבה.

ישראל כץ: אני חייב לציין את העבודה המעמיקה שעשית בנושא, כל זה בהתחשב בתנאים ובנסיבות.

ישראל כץ: יתכן שאם היינו עושים את זה לגבי גופים אחרים, היינו בבעיה לאשר הרבה תקציבים.

ישראל כץ: טוב להתחיל את זה באיזה שהוא מקום.

12961: אנחנו לקחנו מאוד ברצינות את ההערות שנאמרו פה במהלך הישיבות עד כה.

12961: ההתייחסות היא באמת התייחסות יוצאת דופן וכמעט חסרת תקדים.

12961: אנחנו הפנמנו את הדברים שנאמרו פה גם על ידי חבר הכנסת לנגנטל וגם על ידי חברים אחרים.

12961: בישיבת הוועד המנהל שהתקיימה ביום חמישי האחרון בתל-אביב, סיכמנו על מינוי רואה חשבון חיצוני שיוכל לקבל לידיו את כל המספרים והנתונים.

12961: אנחנו סבורים שאיש לא נטל כסף לכיסו ושהרשות מתנהלת ביושר.

אפי אושעיה: אף אחד לא אמר שמישהו נטל כסף לכיסו.

12961: חס וחלילה, אני רק רוצה שזה יהיה און רקורד.

ישראל כץ: כאיש תקשורת הוא מדבר על ההד הציבורי.

12961: נכון מאוד.

אבשלום וילן: אז אתה לוקח רואה חשבון, במימונך.

אבשלום וילן: .

ויצמן שירי: למה אתם מתעקשים שזה יהיה רואה חשבון שאתם תמנו?

12961: אני לא מתעקש.

12961: אם הוועדה תרצה למנות והשר ימנה, זה יהיה בסדר.

12961: לא באנו להסתיר ולא באנו להעלים דבר.

12961: ההחלטה שהתקבלה היתה על דעת הנהלת הרשות ובהסכמתה המלאה, מתוך רצון לשתף פעולה עם כל בדיקה שהיא.

12961: אם הוועדה תמנה בודק, נשתף פעולה.

12961: אני אומר את זה מפני שנגרם נזק כבד לרשות בשבועות האחרונים, וזה חבל מאוד כי זה גוף ציבורי שהציבור משלם עבור הפעלתו ורשאי לדעת כל דבר שמתנהל בו.

12961: אנחנו נמנה את מי שצריך למנות אם לא יתמנה מישהו אחר, נעקוב אחרי פעולותיו ונבצע את מה שיידרש לבצע.

אהובה אורן: יושב-ראש הוועדה, חברי כנסת נכבדים, אני לא רוצה לחזור על דבריו של יושב-ראש הוועד המנהל, אני רק רוצה לחזק אותם עניינית ומוסרית.

אהובה אורן: התמנינו כחברי המוסדות הציבוריים לפני 95 ימים.

אהובה אורן: לא קיבלנו עדיין 100 ימי חסד.

אהובה אורן: אנחנו מייחסים חשיבות רבה מאוד לענייני ביקורת.

אהובה אורן: רוח הדברים בוועדה וגם ההמלצה של ועדת המשנה היא נזק בלתי הפיך לעבודתה של רשות השידור.

אהובה אורן: אני מקווה שתתקבל החלטה שתעלה בקנה אחד גם עם חוות הדעת המשפטית וגם עם רצונותיכם, כדי שתאפשר את המשכו התקין של השידור הציבורי.

אבשלום וילן: האם קראתם את הפרוטוקולים של ועדת הכספים מלפני שנה?

אהובה אורן: קראנו.

אהובה אורן: אני במקרה גם השתתפתי בישיבה הראשונה של ועדת הכספים, שבה סקרתם את התחומים שהרשות התחייבה לבצע ולא ביצעה.

אהובה אורן: לא חזרנו בצורה קטנונית לא לוועדת המשנה ולא לוועדה.

אהובה אורן: אנחנו ביצענו בדיקה משלנו, והסתבר לנו, לשמחתנו, שכ-80% מההתחייבות שנתן המנכ"ל פה לוועדה אכן בוצעו.

אהובה אורן: אני מוכנה לבקש מהממונים על העניין להעביר לכם דיווח בנושא.

ויצמן שירי: מתי תעבירו?

12961: העברנו לוועדה מכתב עם פירוט מלא של הדיונים בשנה שעברה והפעילות של הרשות.

אהובה אורן: מאוד קל לגוף ציבורי להצטרף לקול קריאת עליהום.

אהובה אורן: יכול מאוד להיות שזה יראה כלפי חוץ לא תקין להצטרף לבקשה למנות בודק מטעם הרשות.

אהובה אורן: התמנינו כנציגים די אוטנטיים של ציבור משלמי האגרה.

אהובה אורן: איש אינו משלם את שכרנו ואיננו מתפרנסים מרשות השידור.

אהובה אורן: אנחנו רוצים לחבור להנהלת רשות השידור, לאמת ולאשר את האפשרות שהיעדים של הרשות אכן יושגו.

אהובה אורן: החלטה שלא תאשר היום את גביית האגרה, פירושה מכת מוות לגוף הזה.

אהובה אורן: נדמה לי שכל נותני העצות למיניהם לא שקלו את המשמעויות ואת התוצאות ההרסניות למהלך הזה.

אורי פורת: האגרה של רשות השידור היא הנמוכה ביותר בעולם, וזאת כאשר ההתייקרויות בשוק התקשורת ב-10 השנים האחרונות הן במאות אחוזים.

אורי פורת: אנחנו מעולם לא דרשנו להעלות את האגרה כדי להדביק את קצב ההתייקרויות.

אורי פורת: להיפך, כל שנה אנחנו באים לכאן והאגרה יורדת במקום לעלות.

אורי פורת: רשות השידור נמצאת בקרב על הישרדות וקיום.

אורי פורת: מכיוון שלהעלות את האגרה, שזה מקור הכנסה עיקרי, אי אפשר, ואנחנו גם לא מעוניינים להטיל עונש יותר גדול על הציבור מעבר לעומס הקיים, עשיתי כל מה שביכולתי כדי לפתח מקורות הכנסה נוספים מעבר לאגרה.

אורי פורת: אנחנו העמקנו בשנה האחרונה באופן משמעותי את הגבייה של האגרה.

אורי פורת: הגענו עד לגבייה של למעלה מ-85%.

אורי פורת: אף אחד לא גובה את האגרה במקומנו, אנחנו צריכים לעשות את זה בעצמנו.

אורי פורת: זאת מלאכה מאוד לא נעימה.

אורי פורת: במדינות אחרות באירופה הממשלה גובה את האגרה בשביל רשות השידור המקומית.

ויצמן שירי: אבל באירופה נותנים שירות לכל אזרחי המדינה, לא מכניסים את היד לכיס של האזרחים ומתעלמים מהם במשך שנים.

אורי פורת: הבעיות של רשות השידור לא נולדו אתמול, לא נולדו השנה ולא נולדו לפני 5 שנים.

אורי פורת: הבעיות של רשות השידור נולדו ביום היוולדה.

אורי פורת: מה שהיה פעם מחלות ילדות כבר נכנס לתחום הגריאטריה, וזה, בין השאר, מפני שחברי הכנסת בכל הדורות לא נקפו אצבע כדי לעזור לרשות השידור וכדי לשנות את השיטה, שכבר למעלה מ-30 שנה אנחנו יודעים שהיא לא בסדר.

אורי פורת: אם יש דברים שהם לא בסדר ברשות השידור, ואכן יש, זה בגלל השיטה.

אורי פורת: כל הדברים המבוקרים, ובצדק, מובנים בתוך השיטה שעל פיה רשות השידור פועלת.

אורי פורת: עכשיו גילינו את נושא השעות הנוספות?

אורי פורת: נושא השעות הנוספות קיים ברשות השידור 30 שנה, וזאת מכיוון שבחוק רשות שידור עשו טעות והכניסו סעיף שעובדי רשות השידור דינם כדין עובדי מדינה ולכן הם כפופים להסכמים הקיבוציים שקיימים במשק הציבורי.

אורי פורת: מכיוון שאי אפשר לנהל עיתון או כלי תקשורת – רדיו, טלוויזיה – על פי אותם הכללים שמפעילים את משרד החקלאות, את משרד הבריאות, המציאו את השיטה של שעות נוספות, שבמרוצת השנים הפכה להיות חלק בלתי נפרד מהשכר.

אורי פורת: האנשים אשמים?

אורי פורת: האנשים לא אשמים, השיטה אשמה.

אורי פורת: ידוע לאוצר, לכנסת, ליועץ המשפטי לממשלה שברשות השידור אוכפים את ההסכמים הקיבוציים במשק באמצעות שעות נוספות, ביניהן כאלו שהיו וביניהן כאלו שלא היו.

אורי פורת: רבותי חברי הכנסת, בשבילי זה התקציב ה-8 שאני מעביר.

אורי פורת: כל שנה אותו ריטואל: מה עם השעות הנוספות ומה עם האבטלה הסמויה.

אורי פורת: מישהו עזר לרשות השידור אי פעם?

אורי פורת: מישהו נקף אצבע כדי לפתור את בעיית האבטלה הסמויה?

אורי פורת: אתם מכירים הרבה גופים ציבוריים או עובדי מדינה שאפשר לפטר אותם?

אורי פורת: הרי הם אנשים מוגנים על ידי החוק, אי אפשר לפטר אותם, אלא אם נוצרים תנאים כאלה שמאפשרים.

אורי פורת: אי אפשר להתייחס אלינו כאילו לא עשינו כלום כל השנים האלה.

אורי פורת: כל שנה חוזרים על אותו דבר.

אורי פורת: המנכ"ל לפני אמר את אותם הדברים שאני אומר.

אורי פורת: אני בעצמי אמרתי את הדברים האלה לפני 15 שנה ויותר.

אורי פורת: לפני טומי לפיד שהיה מנכ"ל אמר את אותם דברים.

ויצמן שירי: אז אתה אומר שמה שהיה הוא שיהיה?

אורי פורת: אם תתקבל כאן החלטה שלא לאשר את התקציב ואנחנו כתוצאה מכך לא נוכל לגבות את האגרה, כך או אחרת הרשות תסגר וזה יהיה הסוף לשידור הציבורי.

אורי פורת: לסגור קל מאוד, לפתוח הרבה יותר קשה.

אורי פורת: זה תהליך ארוך, מייגע וממושך.

אורי פורת: המדינה תשאר בלי שידור ציבורי בתקופה קריטית.

אורי פורת: לא יכול להיות דבר כזה.

אורי פורת: אי אפשר לרפא את כל המחלות במהלך אחד.

אורי פורת: זה תהליך ארוך וממושך.

אורי פורת: כדי להבריא את רשות השידור, לתקן את חוק רשות השידור ולהתאים אותו למציאות של היום נדרש הרבה מאוד זמן.

אורי פורת: בזבנג וגמרנו לא תפתרו את הבעיה של רשות השידור אלא תגרמו לחיסולו.

אורי פורת: אם מישהו חושב שלא צריך שידור ציבורי, שלרשות השידור אין זכות קיום, שיהיה לו אומץ לקום ולומר: בואו נסגור את רשות השידור, את זה אני אעריך מאוד, אבל לגרום לסגירתה על ידי החזקת התקציב שלה כבת ערובה, זה דבר שנראה לי, לפחות מבחינה ציבורית, לא טוב.

אורי פורת: יש לנו בעיה קשה מאוד עם הסכמי עבודה, והסכמי העבודה האלה בנויים על המציאות שנוצרה בשטח.

אורי פורת: אני לא מכיר בעולם כלי תקשורת שעובדיו הם עובדי מדינה.

אורי פורת: אני מבקש להתייחס לרשות השידור ברצינות.

אורי פורת: אנחנו בעצמנו אמרנו שרשות השידור חולה, כאשר היא חולה לא מהיום.

אורי פורת: אי אפשר לטפל בחולה בגרזנים, אלא אם כן רוצים להרוג אותו.

אורי פורת: ברשות השידור מתפרנסות מאות משפחות, ביניהן של עובדים מסורים, חרוצים, כישרוניים, מנוסים שמתמודדים בתנאים בלתי אפשריים ותחרות קשה מול גופים עתירי ממון, ובכל זאת אנחנו נותנים פייט לכל המתחרים שקמו על רשות השידור לחסל אותה.

אורי פורת: אי אפשר לזלזל כל כך ברשות השידור, היא קיימת, היא נושמת, רק צריך להבריא אותה.

אורי פורת: יכולנו לא לעשות כלום, להסתפק במה שנכנס לקופה מהאגרה הנמוכה ולבוא בסוף השנה לשולחן הזה ולומר לכם: רבותי, פה התייקר ב-200%, פה התייקר ב-300%, פה התייקר ב-1000%, תעלו את האגרה.

אורי פורת: אבל לא, אנחנו בכוחות עצמנו עשינו מאמצים כבירים כדי לפתח מקורות הכנסה נוספים על-מנת שלא נצטרך לבוא לכאן ולבקש תרומות.

אורי פורת: לא לקחנו את הכסף מהציבור, לא לקחנו את הכסף מהאוצר, זה כסף שהרווחנו ביושר כדי לגמור את השנה ללא גרעון.

אורי פורת: בגלל שהקב"ה נתן לנו הכנסות מעבר למה שאנחנו בעצמנו צפינו, מגיע לנו עונש?

אורי פורת: מגיע לנו עונש על כך שבאנו לכאן עם 43 מיליון שקל יותר?

אורי פורת: אתם מכירים הרבה גופים ציבוריים שבאים אליכם עם עודף תקציבי?

אברהם שוחט: האם זה היה באישור בממשלה?

אורי פורת: התקציב של 2001 הוא תקציב שהתחלנו לעבוד עליו בספטמבר.

אורי פורת: לא מכינים תקציב ברגע האחרון.

אורי פורת: איך בונים תקציב אני לא צריך ללמד אתכם.

אורי פורת: אתה יכול לבנות תקציב על סמך הנסיון של השנה האחרונה ועל סמך צפי של הכנסות והוצאות על פי תוכנית עבודה של שנה לאחר מכן.

אורי פורת: כשהתחלנו לעבוד על התקציב הזה בספטמבר, כולם ניבאו לנו גרעון של 50,60,70 מיליון.

אורי פורת: בשנה שעברה היה אותו דבר: ניבאו לנו גרעון של 80 מיליון, סיימנו את השנה ב-0 גרעון בלי הגדלת האגרה ובלי הזרמות.

אורי פורת: אנחנו רוצים להבריא את רשות השידור.

אורי פורת: ההנהלה הנוכחית של רשות השידור עשתה בעניין הזה יותר מכל ההנהלות שהיו עד היום.

אורי פורת: יש לנו תוכנית מפורטת איך ומה צריך לעשות כדי לפתור את הבעיות העיקריות של המערכת, אבל אין לזה שום קשר עם התקציב.

אורי פורת: לא נוכל לרפא את עצמנו אם לא נוכל לתפקד.

אורי פורת: אם תעכבו את גביית האגרה, הרשות לא תוכל לתפקד והיא תסגר.

אורי פורת: גם כדי להבריא צריך כסף.

אורי פורת: אי אפשר להבריא בלי כסף.

אורי פורת: בכל תוכנית הבראה צריך גם להשקיע.

אורי פורת: מאיפה ניקח את הכספים האלה?

אורי פורת: אני מצפה שבסופו של דבר האוצר יעזור לנו.

אורי פורת: לעת עתה מה שקיבלנו זה טוב לעת צרה, אבל אני בטוח שזה לא יספיק.

אורי פורת: צריך במדינת ישראל רשות שידור למופת.

אורי פורת: אין שום סיבה בעולם מדוע הציבור שלנו לא יתגאה ברשות השידור שלו.

ישראל כץ: הגברת לחמן-מסר, בבקשה.

ישראל כץ: מדוע הממשלה לא מחליטה החלטה שתהיה בהתאם לחוות הדעת של היועצים המשפטיים שלה?

דוידה לחמן-מסר: הממשלה אישרה תקציב וקבעה שיעור אגרה על בסיס עובדות X.

דוידה לחמן-מסר: מתברר שכרגע יש עובדות Y. השאלה היא אם ההחלטה של קביעת שיעור האגרה היא החלטה שאתם עכשיו יכולים לאשר אותה וצריכים לאשר אותה.

דוידה לחמן-מסר: אם תאשרו את תקציב האגרה, הציבור ישלם סכום אגרה שלא מבוסס על הנתונים שעמדו בפני הממשלה כאשר היא קבעה את השיעור הזה.

דוידה לחמן-מסר: אני מבססת את דברי על דבריו של נציג משרד האוצר, אשר אילו היו ידועים להם העובדות המונחות בפניכם היום, הם לא היו ממליצים על שיעור האגרה המונח היום לאישורכם.

ישראל כץ: לפי מה ירד שיעור האגרה ביחס לשנה קודמת?

יואל נווה: אנחנו קבענו את האגרה על פי המדדים הרלוונטים, כלומר בשיעור מקדם התייעלות של 2%.

יואל נווה: צריך לזכור שכשאנחנו ממליצים לשר האוצר על האגרה, אנחנו מסתכלים על סך הכנסות רשות השידור ועל היקף ההוצאות.

יואל נווה: הבנו שיש גידול בהיקף ההוצאה בהיקף של 50 מיליון, ולכן נתנו לו ביטוי בסעיפים אחרים בהצעת התקציב ל-2001.

יואל נווה: המלצנו לשר האוצר לאשר אגרה בגובה הזה על סמך אומדני הכנסות שהיו מבוססים על הכנסה שנחזתה בשנת 2000, שהיא בהיקף של 43 מיליון שקל פחות.

יואל נווה: אחת האופציות שעומדות בפנינו כאשר יש גידול כזה גדול של הכנסות היא להחליט או להמליץ על אגרה בשיעור יותר נמוך.

ישראל כץ: אבל אז זה תמריץ שלילי לגוף מבחינת המוטיבציה.

יואל נווה: הרשות צריכה לפעול בהיקף הוצאות שצריך לצמצם אותו, לשמור אותו ולגרום להתייעלותו.

יואל נווה: אין איזה שהוא צורך מסויים לצבור עודפים גדולים.

יואל נווה: בשנים שעברו לא היה נוצר עודף כזה.

ישראל כץ: היו שנים שהיה כבר עודף תקציבי?

יואל נווה: לפני, לדעתי, 10 שנים.

ישראל כץ: האם הורידו אז את האגרה?

ישראל כץ: אני הצבעתי בעד הצעת החוק לביטול האגרה.

ישראל כץ: הצעתי לשקול אלטרנטיבות כמו פירסום, כמו תקצוב.

ישראל כץ: כרגע אין הצעה אחרת לפנינו.

ישראל כץ: הכי פשוט בשבילינו להגיד שהם לא בסדר, אבל הייתי רוצה לדעת אם הם באמת לא בסדר.

ישראל כץ: האם כשהתברר שבגופים מסויימים היה גידול בהכנסות התקציב שונה?

ישראל כץ: לדעתי זאת הנקודה העיקרית שבה היועצים המשפטיים ואנחנו צריכים להחליט.

ישראל כץ: אנחנו לא מחזיקים את רשות השידור כבת ערובה תקשורתית או טלוויזיונית, אנחנו צריכים על רקע היבטים כלכליים ומשפטיים לקבל החלטה.

יואל נווה: היה דין ודברים ביני לבין מנכ"ל רשות השידור על העובדה שהרשות הוציאה בפועל, בשנת הכספים 2000, כ-50 מיליון שקל מעבר לתקציבה המאושר.

יואל נווה: הדבר הזה נדון ביני ובין מנכ"ל רשות השידור בכתב עוד בטרם הבאנו את התקציב לממשלה.

יואל נווה: סוכם על ידי התחייבות מפורשת ממנכ"ל רשות השידור שהרשות לא תחזור על מנהגה זה.

יואל נווה: כשבסיס ההכנסות גדל בצורה משמעותית, יש מספר אופציות שהן בשיקול.

יואל נווה: השיקול הזה לא נעשה.

יואל נווה: אם היינו יודעים שקיימים עוד כ-43 מיליוני שקלים, אפשר היה להחליט שמורידים את האגרה ביותר.

יואל נווה: כשהרשות מצליחה מאוד בנושא הפרסום, נשאלת השאלה אם היא צריכה להמשיך ולהטיל על הציבור את אותו עול של האגרה.

יואל נווה: אם מורידים את האגרה ועושים את הרשות תלויה פחות באגרה, הדבר הוא חיובי.

יואל נווה: אפשרויות אחרות הן אפשרויות שקשורות בתוכניות אחרות של רשות השידור, או בתוכנית ההבראה של רשות השידור, שגם היא יכול להיות דורשת מקורות.

יואל נווה: יכול להיות שבהחלטה מושכלת מראש אפשר לומר שהולכים על תוכנית הבראה, ואת הכסף, שאנחנו יודעים לכמת אותו, מייעדים לקרן כזאת או אחרת או לפעולה כזאת או פעולה אחרת.

זאב בוים: זה נכון גם לגבי תקציב פיתוח?

יואל נווה: העודפים שנצברו בשנת 2000 בתקציב רשות השידור עוברים על פי החוק שלה לקרן פיתוח.

אבשלום וילן: מי יכול להחליט החלטות כאלה?

יואל נווה: ליעוד התקציב ולבניית התקציב דרוש אישור שר אוצר ואישור ממשלה.

יואל נווה: האגרה טעונה אישור שר האוצר.

יואל נווה: כל הדברים האלה גם באים לאישורה של ועדת הכספים.

יואל נווה: מידי שנה יש פה דיון.

יואל נווה: המידע הזה לגבי אותם 43 מיליון שקל לא היה ידוע ביום שבו אושר תקציב הממשלה, ועל אחת כמה וכמה ביום שבו אישר שר האוצר את האגרה, שהוא יום קודם לכן.

יואל נווה: צריך להבין שאפשר להפחית את האגרה לא ב-5 או 7 שקלים כפי שהיא הופחתה השנה, אלא בעשרות שקלים.

יואל נווה: אותו דבר נעשה לגבי תקציב המדינה.

יואל נווה: אנחנו עושים תחזית הכנסות מסויימת שיכולה להיות גבוהה מידי או נמוכה מידי.

יואל נווה: אנחנו לא מדברים על תחזית הכנסות שנערכת ביוני לגבי שנה הבאה, אנחנו מדברים על 18 בפברואר שבו מאשרת הממשלה תחזית הכנסות לאותה שנה ושמתבססת על ביצוע בפועל של שנה קודמת.

יואל נווה: גם הממשלה, כשיש לה עודף גבייה, משלמת חובות או מחליטה על הורדת מסים.

יואל נווה: ההחלטה על הורדת מס הקנייה שהתקבלה בשנה שעברה מקבלת מימוש מלא השנה.

יואל נווה: הפעולה הזאת היא פעולה שנעשית בצורה מושכלת ומתוכננת.

יואל נווה: במקרה שלנו הפחתת האגרה היא אחת האופציות.

דוידה לחמן-מסר: יכול להיות שאם בדצמבר היו מאשרים את האגרה ואחר כך היה מתגלה העודף התקציבי, האגרה היתה נשארת כפי שהיא.

דוידה לחמן-מסר: משנתגלו העובדות הללו, השאלה היא אם רשאית הכנסת להגיד: אני עוצמת עיניים מהתהליך שהיה בממשלה ואני מאשרת עתה אגרה בשיעור גבוה למרות הנתונים החדשים.

דוידה לחמן-מסר: נכון יהיה, מבחינת המשפט המינהלי, שהגוף שקיבל את ההחלטה הראשונה על קביעת שיעור האגרה ידון מחדש בנתונים ויחליט.

מיכאל קליינר: לפי ההגיון הזה אסור לנו לאשר היום את תקציב המדינה.

דוידה לחמן-מסר: זה לא אותו דבר.

דוידה לחמן-מסר: יש הבדל גדול בין המדינה ורשות השידור.

ישראל כץ: מדוע שהממשלה לא תמשוך את זה?

דוידה לחמן-מסר: ברגע שהכנסת לא מאשרת התקציב חוזר אוטומטית לממשלה.

דוידה לחמן-מסר: אני לא יכולה להסביר למה שר האוצר לא פנה לממשלה בבקשה שתחליט על החזרת התקציב.

דוידה לחמן-מסר: כל הדברים התגלו במהלך השבוע האחרון.

ישראל כץ: אותו כלל שחל על הוועדה, חל גם על הממשלה.

ישראל כץ: מדוע היא לא עושה מעשה?

ישראל כץ: האם מבחינה חוקית הממשלה רשאית להודיע, באמצעות נציגיה, שהיא מושכת את הבקשה לצורך תיקון?

דוידה לחמן-מסר: אני ביום חמישי הבאתי את הדברים לידיעת היועץ המשפטי לממשלה, כאשר למיטב הבנתי הוא בא בדברים עם שר האוצר.

דוידה לחמן-מסר: ההחלטה צריכה להיות של הממשלה במליאתה.

דוידה לחמן-מסר: לא אני ולא יואל נווה יכולים לקום עכשיו ולהגיד שהממשלה מושכת, כי אין לנו הסמכה כזאת, אין החלטת ממשלה.

דוידה לחמן-מסר: אם הכנסת לא מאשרת את התקציב ואת האגרה, אוטומטית זה חוזר לממשלה.

דוידה לחמן-מסר: בניגוד לגופים אחרים, רשות השידור היא תאגיד עצמאי שהוקם על פי חוק, אין לה בעלי מניות -חוץ מהציבור בכללותו שאין לו אמצעים ליישם את הכוחות שלו - ויש לה מפגש אחד עם הרשויות, שזה המפגש של אישור התקציב והאגרה.

ישראל כץ: הממשלה היום יושבת במליאתה.

דוידה לחמן-מסר: לפי גישתי המשפטית על הממשלה לדון מחדש בתקציב רשות השידור והאגרה בטרם הם יאושרו על ידי ועדת הכספים של הכנסת.

נחום לנגנטל: אני גם כתבתי מכתב לשר האוצר והלכתי אליו לשיחה.

נחום לנגנטל: התשובה שלו היתה שמאחר ותיק רשות השידור נמצא במפלגת העבודה ולא נקבע מי אחראי על זה, הוא לא רוצה להתערב בזה כרגע.

אנה שניידר: ההתייחסות שלי היא לסמכויות של ועדת הכספים.

אנה שניידר: הנחתי בפניכם תזכיר, שבו דעתי נחרצת.

אנה שניידר: ועדת הכספים היא הגורם האחרון בשרשרת הגופים שצריכים לאשר את התקציב של רשות השידור.

אנה שניידר: אם בשלב כלשהו התגלו עובדות חדשות – ואני לא נכנסת לשאלה אם הן נכונות, אם צריך לבדוק אותן – שמשנות את התמונה, אי אפשר להרשות לוועדת הכספים להגיע להחלטה שמאשרת את התקציב.

אנה שניידר: מה שוועדת הכספים יכולה לעשות כרגע, לעניות דעתי, זה לא לאשר את התקציב.

מיכאל קליינר: ומה לגבי תקציב המדינה?

אנה שניידר: אם ועדת הכספים לא מאשרת, אוטומטית זה חוזר לממשלה.

אנה שניידר: לאור העובדה שהאישור של ועדת הכספים הוא מהותי ובלי אישורו אין תקציב לרשות השידור, שר האוצר רשאי מטעמים מיוחדים ובאישור ועדת הכספים לקבוע הוראות לתקציב ביניים לרשות השידור לשנת כספים מסויימת שיחולו על אף האמור בסעיף קטן (ד).

אנה שניידר: סעיף קטן (ד) מדבר על תקציב של אחד חלקי 12.

אנה שניידר: אם ועדת הכספים לא מאשרת את התקציב של רשות השידור, ניתן במהירות יחסית להגיע לכך ששר האוצר, מטעמים מיוחדים, יביא לאישור ועדת הכספים תקציב ביניים.

אנה שניידר: ועדת הכספים, לדעתי, לא צריכה לתת כרגע המלצות לממשלה איך לפתור את הבעיה.

אנה שניידר: ועדת הכספים יכולה לאשר או לא לאשר.

אנה שניידר: המלצתי בנתונים האלה היא לא לאשר.

ישראל כץ: האם נלקח בחשבון שאנחנו בהחלטה או באי החלטה יכולים לגרום למצב בלתי הפיך שלאחר מכן לא נוכל לשנות אותו?

דוידה לחמן-מסר: אם בעוד שבוע הממשלה תאשר את האגרה באותו שיעור והגבייה תעשה בשיעור החדש על בסיס כל הנתונים החדשים, איזה נזק בלתי הפיך ייגרם?

ישראל כץ: האם את מתחמת את ההמלצה בזמן?

דוידה לחמן-מסר: הממשלה צריכה להידרש מיד לנושא.

אנה שניידר: השאלה לאשר או לא לאשר איננה שאלה משפטית.

ישראל כץ: אם יהיה ברור שאנחנו מתוחמים להחלטה מסוג אחד, אז זה מה שנחליט.

ישראל כץ: האם משפטית אנחנו מתוחמים להחלטה אחת בלבד?

אנה שניידר: הוועדה, על פי סעיף 32א לחוק רשות השידור, מוסמכת לאשר את תקציב רשות השידור.

אנה שניידר: השאלה אם לאשר או לא לאשר זאת ההחלטה של הוועדה.

אנה שניידר: כשאתם נדרשים להחליט עכשיו אם לאשר את התקציב או לא לאשר אותו, אתם לא יכולים לשים את הראש בחול ולהתעלם מכך שיש עובדות חדשות שאולי צריכות להשפיע על ההחלטה שלכם.

אנה שניידר: אני יכולה להמליץ לכם, בנסיבות הללו, להחזיר את התקציב לממשלה.

ויצמן שירי: בדיוק את אותם דברים שמנכ"ל הרשות אמר כאן היום, הוא אמר בחודש מרץ ובחודש פברואר שנה שעברה.

ויצמן שירי: הדברים מקוממים.

ויצמן שירי: אתם מזכירים לנו כל פעם מאירופה, אבל אל תשכחו שרשות ציבורית צריכה לשרת את כל אוכלוסיית המדינה.

ויצמן שירי: היתה התחייבות שיוקם אולפן.

ויצמן שירי: אני לא נבהל מזה שאתם אומרים שתכבו את המסכים, כי תושבי הנגב רגילים לזה שאתם מכבים את המסכים.

ויצמן שירי: על המבנה בבאר שבע משלמים עשר שנים שכירות של 1.2 מיליון שקל ומחזיקים שם עובדים זרים.

ויצמן שירי: אם אני רואה דבר כזה ושותק, אני שותף למעשה של שחיתות.

ויצמן שירי: אף אחד לא אמר שהעובדים ברשות השידור מושחתים, אבל בשום רשות.

ויצמן שירי: .

ויצמן שירי: יש מכתב התחייבות של הוועד המנהל, יש התחייבות של ההנהלה.

ויצמן שירי: אורי בא ביחד עם כל הצוות לנגב וביקש שיחה בשם רשות השידור.

ויצמן שירי: 40 מיליון שקל אתם גובים מתושבי הנגב עבור אגרה.

ויצמן שירי: רשות שלא מסוגלת לנהל את עצמה בצורה עצמאית, לא יזיק אם תסגר.

ויצמן שירי: סגרו מערכות הרבה יותר חשובות.

מיכאל קליינר: שאל היושב-ראש כמה שאלות לגבי העבר ולא קיבל תשובה.

מיכאל קליינר: הצטברו כבר בעבר סכומים גדולים מאוד ברשות השידור.

מיכאל קליינר: דידי לחמן-מסר מנהלת בוועדת הכלכלה מלחמה מאוד חשובה מול מצב שבו יש השתלטות של כמה גורמים על כל התקשורת.

מיכאל קליינר: אם חלילה מהוויכוח כאן התוצאה תהיה שרשות השידור תחשיך מסך, אני חושב שהמלחמה שלה מאוד מאוד תפגע.

מיכאל קליינר: אמר כאן נציג האוצר מה הפתרון.

מיכאל קליינר: היתה ועדת לנגנטל שעשתה עבודה מאוד חשובה.

מיכאל קליינר: אמר נציג האוצר, והוא יכחיש אותי אם הבנתי אותו לא נכון, שהם הגיעו להבנה עם הרשות שאם אנחנו מאשרים היום תקציב אז מסגרת ההוצאה היא המסגרת המחייבת ואי אפשר יהיה להוציא יותר.

מיכאל קליינר: אמר נציג האוצר שיש לו את הכלים לפקח שהחריגה הזאת לא תחזור.

מיכאל קליינר: רשות הנמלים באופן עקבי הגיעה לעודפים של מאות מיליוני שקלים.

מיכאל קליינר: מה עשו?

מיכאל קליינר: איחדו אותם עם הרכבות, ולקחו את העודפים האלה כדי לבנות תשתית רכבות.

ישראל כץ: האם המלצתך היא לאשר?

מיכאל קליינר: המלצתי היא לאשר, ובלבד שהאוצר מאשר את מה שנאמר כאן, שלא יגעו ב-40 מיליון האלה ובתוספת שהשנה תצטבר עד אשר יוחלט מה עושים בכסף.

מיכאל קליינר: אני אציע להשתמש בזה להבראה.

אבשלום וילן: כבוד מנכ"ל רשות השידור, אתם מתייחסים לוועדה הזאת כאל חותמת גומי.

אבשלום וילן: אני לא מוכן להיות חותמת גומי.

אבשלום וילן: אני, יחד עם חברים אחרים, הייתי מוכן ללכת איתכם לאוצר ולבנות תוכנית הבראה.

אבשלום וילן: אם היינו יודעים שיש מקור, ניתן היה לקדם את תוכנית ההבראה בצורה הרבה יותר מסודרת.

אבשלום וילן: יש פה דברים שזועקים לשמיים.

אבשלום וילן: אין ברירה אלא לקבל את מה שהציע חבר הכנסת לנגנטל: להחזיר את זה לממשלה.

אבשלום וילן: הממשלה תשב, תחליט ותבוא הנה חזרה לאישור.

אבשלום וילן: אם הוועדה תאשר היום את התקציב, לפי דעתי היא תעשה צחוק מעצמה.

אבשלום וילן: מה שקורה פה זה מינהל לא תקין.

אבשלום וילן: תתכבד הממשלה, תשנה את התקציב, תיצור תוכנית הבראה ונאשר.

אבשלום וילן: לא תתכבד, האחריות כולה עליה.

אפי אושעיה: הדיון שמתקיים כאן היום היה צריך להתקיים בממשלה.

אפי אושעיה: בגלל אוזלת ידה של הממשלה אנחנו נדרשים לדיון תקציבי.

אפי אושעיה: אמר המנכ"ל בעצמו שרשות השידור היא רעה חולה עוד מ1965.

אפי אושעיה: אנחנו ביקרנו את המנכ"ל על כך ש-16 מיליון שקל שניתנו לפיצויים ניתנו לעובדים על מנת לצאת לפנסיה מוקדמת.

אפי אושעיה: שוכחים שרק לפני 5 שבועות אישרה הממשלה הסכם מיוחד לרשות השידור בהסכם בזק.

אפי אושעיה: אנחנו יודעים שהסכם בזק לא יכול לעבוד ברשות השידור, משום שבסיס השכר של העובדים הוא כזה עלוב שאי אפשר לעשות שום דבר בעניין הזה.

אפי אושעיה: אני לא מקבל את זה שהתאורן, המפעיל, הצלם, הטכנאים, המגישים, השדרים והמנכ"ל אשמים.

אפי אושעיה: יש פה מערכת שלמה - הממשלה, העובדים ברשות השידור - שאשמה.

אפי אושעיה: אני לא נבהל מזה שצריך לעשות ניתוח יסודי וטיפול ברשות השידור.

אפי אושעיה: אם המנכ"ל אמר שהוא לא מפחד שיסגרו ושאי אישור התקציב יביא לסגירת רשות השידור, שזה יהיה כך.

אפי אושעיה: על ידי כך שערוץ החדשות יפתח, שהערוצים הקהילתיים יפתחו אנחנו נביא אסון על רשות השידור אם נאשר את התקציב כפי שהוא.

אפי אושעיה: צריך לעשות פה טיפול שורש.

אפי אושעיה: אני מציע להחזיר את התקציב לממשלה, כדי שהממשלה תעשה טיפול שורש, כולל לקיחת אחריות בצד המשאבים לריפוי התחלואה.

אמנון כהן: אני רוצה לברך את רשות השידור על ה-20% שכן בוצעו.

אמנון כהן: יש אומרים שיש גידול בהכנסות.

אמנון כהן: אם יש גידול בהכנסות ודברים נעשו ללא אישורים, אז צריך לקיים תוכנית הבראה.

אמנון כהן: המנכ"ל מציין כאן שזאת בעיה הסטורית של רשות השידור, שאף פעם לא נכנסים לתוכניות ההבראה.

אמנון כהן: אנחנו צריכים להחזיר את כל הנושא הזה לממשלה.

אמנון כהן: אני חושב שהאוצר צריך למנות רואה חשבון חיצוני על-מנת שיבדוק את הנושאים האלה.

אמנון כהן: אני חושב שצריך מימון ביניים על-מנת שהרשות תוכל לתפקד.

אברהם הירשזון: אני תמה למה הממשלה לא מושכת את התקציב אלא מטילה עלינו להחזיר אליה את התקציב.

אברהם הירשזון: אני מבין את הדברים של היועצת המשפטית של ועדת הכספים, שאמרה בתחילת דבריה שהיא היועצת המשפטית של ועדת הכספים ובתור שכזאת היא מורה לוועדת הכספים מה היא יכולה לעשות ומה היא לא יכולה לעשות בתחומים המשפטיים.

אברהם הירשזון: היא לא התייחסה למה שהממשלה יכולה לעשות.

אברהם הירשזון: הבעיה היא לא עניין ההשבה או אי ההשבה לממשלה, זה גם לא עניין אם אפשר להוריד את האגרה או אי אפשר להוריד את האגרה.

אברהם הירשזון: אני מבין שישנן פה הבטחות לוועדה, שמדברות על רוויזיה, שמדברות על תוכנית הבראה.

אברהם הירשזון: שום דבר לא נעשה בנושא הזה.

אברהם הירשזון: אם זה כך, זה מעמיד את הוועדה כחותמת גומי, שאין שום בסיס להחלטותיה.

אברהם הירשזון: לכן, לא נשארת לי אפשרות אלא להחזיר את הדברים לממשלה ולומר בהמלצות שלנו שאנחנו נאשר את התקציב רק אחרי שנראה שישנה תוכנית הבראה לרשות השידור.

יוסף יצחק פריצקי: מה שקרה כאן הוא שהממשלה הביאה את הצעת התקציב בלי לדעת על עובדות חדשות שהתגלו.

יוסף יצחק פריצקי: אנחנו לא יכולים לאשר תקציב כזה.

יוסף יצחק פריצקי: לו היה, אדוני היושב-ראש, באפשרותנו לאשר תקציב ביניים ל-3 חודשים, כך היינו צריכים לעשות, אבל אין באפשרותנו לאשר תקציב ל-3 חודשים.

יוסף יצחק פריצקי: אני מציע שנדחה עם המלצה ברורה לממשלה להביא לכאן בשבוע הבא תקציב ביניים.

ישראל כץ: מה לגבי סוגיית האגרה?

יוסף יצחק פריצקי: האגרה תדחה.

יוסף יצחק פריצקי: בסופו של דבר האגרה תגבה.

יוסף יצחק פריצקי: אני מציע שהממשלה תממן את שלב הביניים, כאשר בינתיים ימונה, לפי בקשת הוועד המנהל, רואה חשבון חוקר, שיביא לכאן את המסקנות.

יוסף יצחק פריצקי: הרשות לא תמות, משום שיהיה לה תקציב ביניים ל-6 חודשים.

יצחק כהן: אני מתפלא על אופן התנהלות הדיון הזה.

יצחק כהן: כשיש בדיון בוועדה התנגדות של היועצת המשפטית צריך להפסיק את הדיון.

יצחק כהן: יש שתי חוות דעת של שתי יועצות משפטיות – היועצת המשפטית של הוועדה והיועצת המשפטית לממשלה – שאין מנוס אלא להחזיר את התקציב של רשות השידור לממשלה.

יצחק כהן: ההצעה שלי היא להפסיק את הדיון ולהחזיר את התקציב לממשלה.

אברהם שוחט: אני חשבתי מלכתחילה שכן צריך לאשר את התקציב עם מגבלות מסויימות, אבל משהתבררו לי כמה דברים שיניתי את דעתי והאוצר צריך לדאוג למימון ביניים ולהמתין לדוח רואה חשבון שצריך להיות תוך שבועיים או שלושה.

ישראל כץ: חבר הכנסת שוחט, התהליך הזה לא תלוי בנו.

אברהם שוחט: אין לי ספק שהממשלה צריכה לפעול במהירות בעניין.

אברהם שוחט: לא פחדתי בהתחלה שהאגרה תוטל במלוא השיעור כפי שהומלץ.

אברהם שוחט: אין שום סיבה שבעולם שכשמתגלה נתון מסויים לא לנטרל אותו וכן להחליט.

אברהם שוחט: מכיוון שמייחסים לזה גוון פוליטי וההתרחשויות הן לא ההתרחשויות האמיתיות שבעניין, אני חושב שההצעה של פריצקי נכונה.

זאב בוים: ממה ששמעתי מהדוח של לנגנטל ומהיועצות המשפטיות, נראה לי שאין מנוס אלא להחזיר את זה לממשלה.

עופר חוגי: מקובלת עלי ההצעה של שוחט.

עופר חוגי: אני מציע להצמיד את ההתחייבויות של רשות השידור שניתנו בשנה שעברה לתוכנית ההבראה.

מיכאל נודלמן: אני חושב שאנחנו צריכים להחזיר את התקציב לממשלה.

מיכאל נודלמן: הסיפור של ההבראה חוזר על עצמו כבר כמה שנים.

מיכאל נודלמן: מה שאמר פה חבר הכנסת ויצמן שירי לגבי האולפן בבאר-שבע זה מה שאמר חבר הכנסת פיני בדש לפני כמה שנים.

מיכאל נודלמן: אם תהיה תוכנית הבראה דברים כאלה יקבלו פתרון.

סופה לנדבר: אני מבקשת לאשר תוכנית הבראה לרדיו רקע.

סופה לנדבר: העובדים שם עובדים בתנאים לא תנאים.

סופה לנדבר: אני דורשת שה-15 שעות שמשודרות יהיו רק בשפה הרוסית.

נחום לנגנטל: אנחנו דבר ראשון באנו ואמרנו שצריך למנות בודק חיצוני.

נחום לנגנטל: הוועד המנהל החליט החלטה.

נחום לנגנטל: אני חושב שהממשלה צריכה להחליט אם היא מסתפקת בבודק של הוועד המנהל או בבודק של הממשלה.

נחום לנגנטל: אנחנו ביקשנו להחזיר את התקציב לממשלה כי אי אפשר להשאיר אותו כפי שהוא.

נחום לנגנטל: אני מקבל את המלצת החברים, שאומרת שנמליץ לממשלה לשקול את מכלול השיקולים.

סמדר אלחנני: חוק רשות השידור הקפיד על כך שלא תהיה התערבות ממשלתית ברשות השידור.

סמדר אלחנני: חלק מהבעיה היא שהרשות המבצעת לא מפקחת על הביצוע כמו על תקציב משרד ממשלתי.

סמדר אלחנני: ועדת הכספים רצתה מעורבות ממשלתית בתוכנית ההבראה.

סמדר אלחנני: פה התוודתה רשות השידור בזה שהיא לא מבצעת את החוק.

סמדר אלחנני: אני לא יודעת איך, אבל אני חושבת שלפני שמחזירים צריך לקבל איזו שהיא התחייבות שאומרת שיש כך וכך תקציב.

סמדר אלחנני: הייתי מתייעצת עם האוצר או עם החשב הכללי איך לבצע נכון את התקציב, לא יותר.

סמדר אלחנני: אם רוצים לתת מתקציב המדינה למימון תוכנית ההבראה, אפשר להשתמש בעודפי הגבייה.

סמדר אלחנני: זה בדיוק אותו כסף, רק שמתקציב המדינה משתתפים כל אזרחי המדינה במימון.

ישראל כץ: אני אציע, לאור חוות הדעת של היועצת המשפטית של הוועדה, להחזיר את זה לממשלה.

ישראל כץ: הוועדה שלנו לא מצאה כאן אשמים.

ישראל כץ: אין שום עונש שמגיע לגוף שפעל להשיג עוד תקציבים על ידי פרסומות או דברים אחרים.

ישראל כץ: אנחנו לא נוכל היום לאשר על דעת החברים את התקציב.

ישראל כץ: זה לא אומר שאנחנו לא מייחסים חשיבות לשידור הציבורי או שאנחנו מטיחים האשמות בהנהלת רשות השידור, אלא שבנסיבות שנוצרו ולאור ההמלצה המשפטית אין באפשרותנו לאשר.

ישראל כץ: אנחנו לא יכולים אלא לצפות מהממשלה שבתוך שבוע, שבועיים תחזור הנה עם תקציב מעודכן שיעובד על ידי אנשי המקצוע.

ישראל כץ: אני מציע שהנהלת רשות השידור תיקח בחשבון את כל ההערות שהושמעו כאן.

ישראל כץ: מי בעד להחזיר את התקציב לממשלה?

ישראל כץ: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 הוחלט להחזיר את התקציב לממשלה.

ישראל כץ: אני מאחל לרשות השידור הצלחה ואנחנו מחכים לסיבוב הבא.

ישראל כץ: 3.

ישראל כץ: חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת

ישראל כץ: אנחנו בישיבה הזאת נצביע על חוק ההסדרים.

ויצמן שירי: אני מבקש להודיע בשם סיעת העבודה בוועדה שאין שום קשר בין ההצבעות שלה היום על חוק ההסדרים ובין מה שהיא תעשה מחר במליאה, זאת מכיוון שהיא לא קיבלה תשובות לכל מיני חוקים שהיא העלתה.

אבשלום וילן: סיעת מרצ תצביע נגד כל חוק ההסדרים כי הוא מיותר.

אנה שניידר: הסעיף הראשון הוא מטרת החוק.

אנה שניידר: הסעיף הוקרא, אפשר להצביע.

ישראל כץ: מי בעד?

ישראל כץ: בעד – רוב נגד – 2 אושר

אנה שניידר: פרק ב' מדבר על רשויות מקומיות.

אנה שניידר: בפרק הזה ישנו סעיף 2 שנדון בוועדה.

אנה שניידר: יש כאן תוספת, שסימנתי אותה כסעיף 1א, שמדברת על הכשרת תקנות הארנונה לשנת 2001 והעלאת הארנונה ב1.25%.

אנה שניידר: נאמר לי על ידי האוצר שהסעיף הזה אמור לבוא במקום אותו סעיף 2 שמדבר על אותם 5% גרעון שוטף.

אנה שניידר: הנושא לא נדון בוועדה.

יוסף יצחק פריצקי: לא רק שהוא לא נדון, אלא הממשלה הביאה הצעת חוק כזאת למליאת הכנסת.

יוסף יצחק פריצקי: הממשלה לא יכולה בין קריאה ראשונה לשנייה להגניב בדלת האחורית הצעת חוק שהמליאה דחתה.

יוסף יצחק פריצקי: אני טוען שזה נושא חדש, שאדוני צריך להביא לוועדת הכנסת.

ישראל כץ: אנחנו דנו ב5% גרעון שיאפשר הטלת סנקציות וגביית ארנונה מתושבי העיר.

ישראל כץ: רוח הדברים היתה חוסר רצון לאשר את הסנקציה.

ישראל כץ: הועלתה כאן אפשרות שבמקום שנתחיל לדון בסעיף די בעייתי של גרעון של 5% שיגרור את האופציה להפעלת סנקציות, נלך בדרך המלך ונאפשר לממשלה להביא את הנושא של הארנונה.

ישראל כץ: הפנייה לאנשי האוצר היתה להביא את האופציה הזאת בפני חברי הוועדה.

ישראל כץ: רוח הדברים היתה לפצל את הסעיף הזה.

אנה שניידר: לפי סעיף 119 לתקנון הכנסת הוועדה רשאית להציע תיקונים להצעת החוק ככל שייראה לה, ובלבד שתיקונים כאלה לא יחרגו מגדר הנושא של הצעת החוק.

אנה שניידר: אנחנו כרגע נמצאים בפרק הרשויות המקומיות - פרק הארנונה.

אנה שניידר: נכון שההצעה המקורית מדברת על העלאת הארנונה במקרה של קיומו של גרעון, אבל אני נוטה לומר שזה לא שייך ישירות לנושא הצעת החוק כפי שהוצעה.

אנה שניידר: סעיף 120 לתקנון קובע שאם חבר ועדה או נציג ממשלה טוען שמשהו מסויים חורג מגדר הנושא, יש להביא את הדבר בפני ועדת הכנסת.

ישראל כץ: במקרה הזה, חבר הכנסת פריצקי, אם אתה עומד על דעתך אנחנו נניח את כל הנושא בצד ונביא אותו בפני ועדת הכנסת.

יוסף יצחק פריצקי: חשוב שיהיה ברור שהתיקון שהממשלה מבקשת הובא למליאה והוצבע נגד.

ישראל כץ: חבר הכנסת פריצקי, כל הפרק שעוסק בנושא הארנונה יועבר לוועדת הכנסת.

אנה שניידר: הנושא הבא הוא שירותי הדת היהודיים.

אנה שניידר: עשינו כאן שתי גירסאות: גירסה א' היא הגירסה המקורית של הצעת חוק ההסדרים, וגירסה ב' זאת גירסה שמבוססת על ההנחה שמשרד הדתות נשאר על כנו והסמכויות לא עוברות לשר הפנים.

ישראל כץ: אני מציע לוועדה לפצל את כל הנושא הזה מתוך חוק ההסדרים.

ישראל כץ: מי בעד?

ישראל כץ: בעד – רוב נגד – 1 ההחלטה על הפיצול נתקבלה.

אנה שניידר: סעיף 8 זה נושא המוניות.

אנה שניידר: אנחנו כתבנו נוסח בעקבות ההסכמות שהושגו בין נציגי המוניות ומשרד האוצר.

אנה שניידר: "בפקודת התעבורה, בסעיף 14ה(א), במקום פסקה (1) יבוא: "(1) בעד מתן רשיון להפעלת מונית, ישלם מקבל הרשיון אגרה בסכום של 185 אלף שקלים חדשים (להלן – אגרה רגילה), ואולם בשנים 2001 עד 2007, מי שהוא בעל רשיון בתוקף בישראל לנהיגה במונית, ונהג במונית כעיסוק עיקרי במשך תקופה של 5 שנים לפחות, שקדמו למועד הגשת הבקשה ממנה לכל היותר מחצית בחוץ לארץ, ישלם אגרה בסכום של 110 אלף שקלים חדשים בלבד; לעניין זה, "עיסוק עיקרי" – עבודה בפועל בישראל בנהיגת מונית הרשומה בישראל או עבודה בפועל בחוץ לארץ בנהיגת מונית;"

ישראל כץ: בעקבות ישיבת הוועדה שקיימנו, נציגי המוניות ונציגי הממשלה הסכימו לדון ביצירת פשרה, ואכן הושגה פשרה.

ישראל כץ: אני מציע שנאמץ אותה.

ישראל כץ: מי בעד?

ישראל כץ: בעד – רוב נגד – 1 אושר

אנה שניידר: הנושא הבא זה ביטול הקרן שצריכה לפצות אנשים שנפגעו בתאונות דרכים.

אנה שניידר: אני מדברת על סעיפים 9, 9א ו10.

אנה שניידר: זה מכלול אחד, שבעצם מוציא מתוך חוק ביטוח רכב מנועי – ביטוח בתנאי תחרות מבוקרת – את הקרן.

אנה שניידר: חוק המאבק הלאומי בתאונות דרכים, מצד שני, מוסיף סעיפים שבהם מקימים מועצה שתפקידה להלחם בתאונות דרכים.

ישראל כץ: דובר על כך שתהיה הידברות ויחולו תיקונים.

ישראל כץ: האם חלו תיקונים?

יצחק כהן: לא היתה הידברות.

רונן וולפמן: חלו מספר תיקונים, חלקם טכניים.

רונן וולפמן: התיקון המשמעותי הוא יצירת זהות מוחלטת בין הנהלת הקרן שהיתה קודם להנהלת המועצה החדשה.

רונן וולפמן: בוטלו כל מיני סעיפים שיצרו כפילויות של הפעילויות האלה.

נחום לנגנטל: תדעו לכם שכל תקציבי הבטיחות בדרכים במדינת ישראל יישמרו בשנה זו.

נחום לנגנטל: כרגע אין כלום לגביהם.

רן כהן: הנושא הזה נדון בוועדת כלכלה עשרות פעמים.

רן כהן: לשנה הזאת זה לא משנה בסכומים.

רן כהן: מהשנה הבאה זה יהיה תלוי בפקיד שיחליט מה יהיה ומה לא יהיה.

ישראל כץ: מה השינויים שהיו?

רונן וולפמן: הסכומים שמיועדים לפעילות הזאת הם סכומים שנגבים מתוך דמי הביטוח.

רונן וולפמן: השיעור שלהם קבוע, הוא לא הולך להשתנות, אלא אם כן יהיה מי שיבוא ויחליט לשנות אותו כלפי מטה או כלפי מעלה.

ישראל כץ: האם בעקבות הדיון הכנסת שינויים?

ישראל כץ: מה המשמעות שלהם?

רונן וולפמן: מדובר על שינויים טכניים.

רונן וולפמן: הם רצו ליצור מועצה אחידה שכל הסמכויות אצלה.

ישראל כץ: מי בעד?

ישראל כץ: ה צ ב ע ה בעד- רוב נגד – 3 נמנע-1 ההצעה נתקבלה.

אנה שניידר: הנושא הבא הוא תיקונים בחוק הכניסה לישראל לעניין ביקורת גבולות.

ישראל כץ: מי בעד?

ישראל כץ: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 0 אושר.

אנה שניידר: הנושא הבא הוא פרק החקלאות, שזה סעיפים 13-19.

ישראל כץ: בנושא החקלאות פוצל נושא ההגבלים העסקיים ונושא איחוד מועצות הייצור.

אבשלום וילן: אני ביקשתי לפצל את כל הנושאים הללו.

אבשלום וילן: שר החקלאות אמר שהוא לא יפעיל את זה.

ישראל כץ: אנחנו לא מחוייבים לעמדה של אף שר.

ישראל כץ: יש את עמדת הממשלה.

ישראל כץ: שר החקלאות, ממה שידוע לי, לא מתנגד לחוק.

אפי אושעיה: שר החקלאות הבהיר לי שבשיחה עם שר האוצר הם הגיעו להבנה שאת מועצות הייצור מפצלים מהחוק.

ישראל כץ: ממה שנמסר לי שר האוצר לא מתנגד לחוק.

ישראל כץ: שר החקלאות אמר שהוא לא מתכוון להשתמש בו.

ישראל כץ: כל מה שאמרתי על עמדת שר החקלאות לא מחייב אף אחד מחברי הוועדה.

ישראל כץ: אני מעמיד את הסעיף להצבעה.

ישראל כץ: מי בעד?

ישראל כץ: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 נתקבל.

יואל נווה: בפרק הבריאות הממשלה מבקשת להודיעה שהיא מושכת את הסעיפים הבאים: סעיף 21, סעיף 22..

ישראל כץ: נציגת היועץ המשפטי לממשלה, האם זה מגובה בהחלטת ממשלה?

דוידה לחמן-מסר: אם שני השרים מסכימים אז יש אישור למשיכה.

דוידה לחמן-מסר: ועדת שרים לחקיקה לא החליטה איזה סעיפים נמשכים ואיזה לא.

דוידה לחמן-מסר: בגלל לחץ הזמנים סוכם שאם השר הנוגע בדבר יחד עם שר האוצר מסכים למשיכה הסעיף נמשך.

דוידה לחמן-מסר: אני רוצה לדעת אם היתה הסכמה חד משמעית של שר הבריאות לעניין הזה.

ישראל כץ: אני יכול להגיד ששר הבריאות כשהיה כאן ביקש לפצל את הסעיפים האלה.

ישראל כץ: היתה כאן התנגדות רחבה לשינוי המוצע.

ישראל כץ: אני שמח שהממשלה הקשיבה לעניין הזה.

יואל נווה: הממשלה מושכת את כל פרק הבריאות, למעט סעיף 23(2).

יואל נווה: הסעיף הזה מדבר על הקפינג.

יואל נווה: גם פה, בסעיף קטן (2), הממשלה מבקשת להכניס תיקון כך שאיפה שכתוב עד 2002 יהיה כתוב עד 2001.

דוידה לחמן-מסר: אין את הסכמת שר הבריאות על סעיף 23(1).

עופר חוגי: אני רוצה ששר הבריאות יבוא לפה ויגיד למה הוא מסכים ולמה הוא לא מסכים.

מיכל עבדי: מה שנאמר פה על ידי נציג האוצר מקובל על שר הבריאות, למעט סעיף אחד.

מיכל עבדי: בסעיף 23(1) אנחנו מנסים להשיג את השר, כי יש פה עמדות סותרות לגבי מה שאמר השר.

מיכל עבדי: אני מבקש מנציגות משרד הבריאות לברר בדחיפות את עמדת השר.

מיכל עבדי: אנחנו עכשיו בפרק תכנון ובנייה.

מיכל עבדי: יואל נווה:

מיכל עבדי: אנחנו מבקשים בפרק תכנון ובנייה ומיסוי מקרקעין לפצל מסעיף קטן (3) עד סעיף קטן (7).

אנה שניידר: עד עמוד 24 פיסקה (7) אתם רוצים לפצל, למעט פיסקה (8).

אנה שניידר: הממשלה מבקשת להשאיר בסעיף 25 רק את פיסקה (8).

אנה שניידר: פיסקה (8) מתייחסת לסעיף 223 לחוק התכנון והבנייה.

אנה שניידר: סעיף 223 כפי שהוא היום אומר כך: "כל קנס או תשלום שאדם שילם על פי פסק דין לפי פרק זה בקשר לעבירה שנעברה במרחב תכנון מקומי פלוני, למעט פיצוי לפי סעיף 220, ישולם לוועדה המקומית של אותו מרחב תכנון, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת מטעמים מיוחדים שיירשמו.

אנה שניידר: " פה מציעים לכתוב: אחרי "ישולם לוועדה המקומית של אותו מרחב תכנון" יבוא "כשכתב האישום הוגש מטעמה לפי סעיף 258, ולאוצר המדינה כשכתב האישום הוגש מטעם המדינה".

ישראל כץ: אני מציע לפצל מפיסקה (3) עד (7).

ישראל כץ: מי בעד?

ישראל כץ: ה צ ב ע ה בעד – רוב פוצל.

ישראל כץ: אני מציע לאשר את פיסקה (8).

ישראל כץ: מי בעד?

ישראל כץ: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 3 אושר.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש רוויזיה.

יוסף יצחק פריצקי: ועדות מקומיות לתכנון ובנייה סובלות מחוסר תקציב.

יוסף יצחק פריצקי: בא אוצר המדינה ואומר: לא זו בלבד שאני לא מעביר כספים לוועדות המקומיות, כאשר אני גובה את הקנס הוא יעבור אלי ולא אליכם.

ישראל כץ: מכלול השיקולים בעד ונגד היו יותר רחבים בדיון שהיה ממה שאתה הזכרת.

ישראל כץ: מי תומך בעמדתו של חבר הכנסת פריצקי?

ישראל כץ: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – רוב הרוויזיה לא נתקבלה.

ישראל כץ: אנחנו עוברים לסעיף 26.

יואל נווה: בסעיף 26 אנחנו מבקשים לפצל את פיסקה (4) שמתייחסת לחלק שפוצל בסעיף 25.

אנה שניידר: סעיף 26, למעט אותה פיסקה (4) ששייכת לנושא הקודם, מדבר על מיסוי מקרקעין.

אנה שניידר: חבר הכנסת עמיר פרץ הגיש הסתייגות.

אנה שניידר: לעניות דעתי זה נושא חדש לחלוטין.

עמיר פרץ: ועדת הכספים של הכנסת אישרה לפני כ-5 שנים את תוכנית ההבראה של קופת חולים כללית, שבה דובר על התחייבויות רבות היקף של מיליארדי שקלים, בין היתר התחייבויות של למעלה ממיליארד שקל שההסתדרות היתה צריכה להעביר לקופת חולים.

עמיר פרץ: ההסתדרות העבירה לקופת חולים נכסים על-מנת לממן את ההתחייבויות שלה כלפי קופת חולים.

עמיר פרץ: היום יש מחלוקת לגבי תשלומי המס הנובעים בגין העברת הנכסים מההסתדרות לקופת חולים.

עמיר פרץ: בית המשפט המחוזי מינה את נשיא בית המשפט העליון לשעבר להיות המגשר בכל הסוגייה הזאת.

עמיר פרץ: הנשיא שמגר הופיע בפני היועץ המשפטי לממשלה ובפני כל הגורמים, כולל בפני נציגי האוצר, והודיע שההסתדרות רוצה לממן את ההסכם ולהעביר את כל מה שמגיע לקופת חולים.

עמיר פרץ: על דעת היועצים המשפטיים שלנו מצאנו לנכון לבוא ולבקש בהסתייגות שהוגשה שכל הסכם שאושר על ידי הממשלה ואשר ממנו נובע שגוף מסויים מעביר נכסים או אמצעי כלשהו לקופת חולים יהיה פטור ממס.

עמיר פרץ: אני לא מאמין שיש גוף במדינה שמגיע לוועדת כספים ומבקש לאפשר לו לסיים את החובות שלו.

עמיר פרץ: ברגע שוועדת כספים תאשר את ההסכם הזה, מחר בבוקר ההסתדרות תעביר לקופת חולים קרוב ל-200 מיליון שקל.

עמיר פרץ: ההסתדרות איננה מבקשת בשביל עצמה שקל.

עמיר פרץ: אנחנו באים אחרי שעברנו את כל התהליכים המשפטיים, בהמלצה של בכירי המשפטנים במדינת ישראל.

עמיר פרץ: אני חושב שעל דעת כל הגורמים הסוגייה היא צודקת.

עמיר פרץ: הגיע הזמן שהפרשה הזאת תסתיים.

עמיר פרץ: זאת פרשה מעיבה שאין לה שום הצדקה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני מבקש לדעת מה אומרים נציגי האוצר על העניין הזה.

מיכאל קליינר: אדוני היושב-ראש, אני מציע לפטור ממס עוד גופים שיש להם חובות.

יואל בריס: לא כאן המקום ולא זו הדרך לפתור את הבעיה הזאת.

יואל בריס: לטעמנו מדובר בנושא חדש שאיננו קשור לנוסח החוק כפי שעבר בקריאה ראשונה.

יואל בריס: יש מספר בעיות בהצעת החוק.

יואל בריס: חבר הכנסת פרץ הציג מחלוקת לעניין החיוב במס.

יואל בריס: לעניין זה אני רוצה לציין שההסתדרות לא הגישה חוות דעת שאומרת שהעיסקה פטורה ממס.

יואל בריס: הם ביקשו מאיתנו שנתגייס כמשפטנים של המדינה כדי למצוא את הפטור הזה.

יואל בריס: לאחרונה החליט היועץ המשפטי לממשלה שאין במצב המשפטי הקיים פטור שכזה.

יואל בריס: הפטור המבוקש פה הוא הרבה יותר גורף מזה שנדון אצל היועץ המשפטי לממשלה.

יואל בריס: מדובר כאן במתן פטורים ספציפיים.

יואל בריס: הוא כל כך ספציפי שהוא מתייחס לגוף ספציפי, במצב ספציפי.

יואל בריס: מעבר לכך שמדובר כאן בפטור שהוא ספציפי בתחולתו וגורף מאוד מבחינת ההיקף בפטור ממס, יש בעיה נוספת בכך שזה יידון אגב חוק תקציב.

יואל בריס: מדובר במתן פטור שקול כנגד תמיכה נוספת של המדינה.

יואל בריס: בשעתו היו 3 שחקנים בהסכם ההבראה: המדינה, ההסתדרות וקופת החולים.

יואל בריס: קופת החולים נתנה את שלה, המדינה נתנה כמיליארד דולר, וההסתדרות נתנה חלק מחלקה כאשר נותר חלק נוסף.

יואל בריס: גם בהסכם 94 וגם בהסכם 95 נאמר במפורש שאם מועברים נכסים במקום כספים, השווי של הנכסים יהיה שווי נקי, כלומר אחרי הוצאות ומסים.

דוידה לחמן-מסר: לשולחננו הגיעה מחלוקת בשאלת האפשרות לתת פטור להסתדרות בשל העברת נכסי מקרקעין.

דוידה לחמן-מסר: התעוררה כאן השאלה אם העברה הזאת חייבת במס או יכולה להיות פטורה.

דוידה לחמן-מסר: הוגשו לנו מספר מסמכים על ידי נציבות מס הכנסה – לא מהייעוץ המשפטי – שבהם הוצעו מספר אלטרנטיבות.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו גרסנו שהאלטרנטיבות הללו אינן מעניקות את הפטור הנדרש.

דוידה לחמן-מסר: הנושא נמצא בבחינה מחודשת אצל נציבות מס הכנסה.

דוידה לחמן-מסר: היועץ המשפטי לממשלה בדיון שקיים יחד עם כבוד הנשיא לשעבר שמגר ועם הגורמים השונים, הביע את עמדתו מבחינת יעוץ משפטי כי מן הראוי למצוא פתרון לבעיה הזאת.

דוידה לחמן-מסר: היועץ המשפטי לממשלה לא המליץ על דרך החקיקה, אלא אמר שמן הראוי למצוא פתרון.

אפי אושעיה: מהדברים של אנשי המקצוע עולה שאין מניעה מוסרית לחוקק חוק מהסוג הזה.

אפי אושעיה: אני זוכר את ההסכם האומלל שעשה חיים רמון עם קופת חולים ביצירת החוב הזה.

אפי אושעיה: להסכם המוזר היתה שותפה המדינה, ההסתדרות וקופת החולים.

אפי אושעיה: מעולם, המדינה וההסתדרות לא עשו את ההתחשבנות האמיתית.

אפי אושעיה: באה ההסתדרות ואומרת: אני רוצה לגמור את הפרשייה הזאת, לגמור את החוב.

אפי אושעיה: אם לא נאשר את זה, קופת חולים לא תקבל את החוב הזה.

אפי אושעיה: גם אם ההסתייגות הזאת לא תאושר, נצטרך למצוא לעניין הזה פתרון.

אפי אושעיה: אני מציע לאשר את זה, תוך ידיעה שאם ביומיים הקרובים אנשי המקצוע יחד עם ההסתדרות ינסו למצוא פתרון אחר נחוקק את החוק הזה.

עמיר פרץ: אם הנימה תהיה פוליטת אנחנו נוותר על העניין.

עמיר פרץ: לא בחרנו שום מסלול.

עמיר פרץ: הגענו למסלול הזה אחרי שהלכנו לבתי המשפט, אחרי שביקשנו מנשיא בית המשפט לשעבר שמגר את עזרתו במציאת פתרון.

עמיר פרץ: הלכנו במסלול המקצועי ביותר במטרה לפתור את זה בצורה מקצועית.

עמיר פרץ: אני יכול להשאיר את העסק הזה תקוע עוד 20 שנה.

עמיר פרץ: אני חושב שההסכם היה יכול להיות שונה.

עמיר פרץ: אני רוצה לכבד התחייבויות שניתנו.

עמיר פרץ: תאפשרו לנו לכבד אותן.

ישראל כץ: בכל מקרה זה מוגדר כנושא חדש שצריך להגיע להכרעת ועדת הכנסת.

ישראל כץ: אם ועדת הכנסת תחליט שזה לא נושא חדש, זה יחזור אלינו לוועדה.

ישראל כץ: האם חברי הכנסת מוכנים לוותר על הדיון עד שתפתר סוגיית הנושא החדש?

משה גפני: יש לי, אדוני היושב-ראש, עמדה בעניין הזה.

משה גפני: אני לא אומר אותה.

משה גפני: אם ועדת הכנסת תקבל החלטה שהנושא יכול להידון, אני אומר את דעתי.

משה גפני: לא יכול להיות שנציג הממשלה יבוא לכאן כשאנחנו דנים על סעיפים שאין להם שום שייכות לתקציב ויגיד שהנושא הזה לא נוגע לתקציב.

מיכאל קליינר: כי זה עבר קריאה ראשונה, וזה לא עבר קריאה ראשונה.

אברהם שוחט: הנושא היה בהתדיינות בין ההסתדרות והממשלה תקופה ארוכה, כולל דיונים עם שמגר, עם היועץ המשפטי לממשלה ועם נציב מס הכנסה, שהיה מעורב בעסק הזה.

אברהם שוחט: באופן מעשי זאת תמיכה עקיפה דרך המיסוי, אבל במקרה הנידון התמיכה הזאת מוצדקת.

אברהם שוחט: אני חושש מהעניין החקיקתי הפנימי.

אברהם שוחט: אני חושב שהממשלה צריכה לפתור את העניין לא בדרך של חקיקה אלא בדרך של העברה תקציבית.

אברהם שוחט: הסכום הזה לא פותר את הבעיה כולה, כי עדיין יש מערכת התחשבנות לא קטנה בכמה מאות מיליונים, אבל הוא פותר הרבה מאוד מהעומס.

ישראל כץ: ההסתייגות הזאת יורדת מסדר היום, היא תעבור לוועדת הכנסת לגבי ההחלטה לגבי נושא חדש.

אנה שניידר: אנחנו מדברים על סעיף 26, שמתייחס לשווי רכישה של זכות במקרקעין לאחר איחוד או חלוקה, למעט פיסקה (4) שכבר פוצלה, ועל סעיף 27, שאומר שהתיקון יחול על עיסקאות שנערכו לאחר תחילתו של חוק זה.

אנה שניידר: אנחנו עוד לא החלטנו מה תהיה תחילתו של חוק ההסדרים.

אנה שניידר: בהנחה שהכוונה היא ל-1 בינואר ‏2001, צריך להחליט אם הולכים לעשות שינוי רטרואקטיבי במיסוי מקרקעין.

אנה שניידר: בהנחה ומקבלים את סעיף 26, התחולה צריכה להיות מ-1 באפריל ואילך.

ישראל כץ: במידה וזה יתקבל, סעיף 27 יהיה מ-1 לאפריל ולא רטרואקטיבי.

ישראל כץ: אנחנו כרגע נצביע על סעיף 26, למעט פיסקה (4), ועל סעיף 27 כשהתאריך הוא מ-1 לאפריל 2001.

ישראל כץ: מי בעד?

ישראל כץ: בעד – רוב

ישראל כץ: נתקבל

יוסף יצחק פריצקי: אני מציע לפטור את ועדת הכנסת.

יוסף יצחק פריצקי: אם לא יתנו את העברה התקציבית אנחנו נאשר את הפטור הזה.

יוסף יצחק פריצקי: יש כאן מצוקה אמיתית.

יוסף יצחק פריצקי: אנא, אל תכריחו אותנו להביא פטור שאחר כך נצטער עליו.

יוסף יצחק פריצקי: תבדקו את שיעור המס ותפתרו את העניין.

ישראל כץ: אנחנו עושים עכשיו רוויזיה על ההחלטה בנוגע ל-6 קיבוצי הגדר.

ישראל כץ: או שנקיים הצבעה על הרויזיה, או שחבר הכנסת אמנון כהן יחליט להוריד את הרוויזיה.

ישראל כץ: אני שמח שחבר הכנסת אמנון כהן מסכים לבטל את הבקשה לרוויזיה.

ישראל כץ: אנחנו נחזור לפרק הבריאות.

ישראל כץ: אני מציע שנשמע מה עמדת השר.

יעל אנדורן: סעיפים 21 ו-22 מפוצלים מהחוק.

יעל אנדורן: בסעיף 23(1) יבוא "בשנים 1999 ועד 30 בספטמבר 2001".

יעל אנדורן: יחול שם שינוי נוסף שמעביר את סמכויות האכיפה מן המנכ"ל לשר.

יעל אנדורן: בסעיף 23(2) בכל מקום שהיה עד 2002 יבוא עד 2001.

יעל אנדורן: סעיף 24 מפוצל.

ישראל כץ: מי בעד?

ישראל כץ: בעד – רוב

ישראל כץ: נמנע – 1

יוסף יצחק פריצקי: האם המשמעות היא שסמכויות האכיפה יוצאות מהמנכ"ל ועוברות לשר?

אנה שניידר: כן.

יואל נווה: הממשלה מושכת את פרק שירותי הדת היהודיים שקודם החלטתם לפצל.

ישראל כץ: אנחנו עוברים לסעיף הדיור הציבורי.

רן כהן: סעיף 74 מתייחס לחוק של תמר גוז'נסקי, שמדבר על כך שהדייר יהיה שותף בחלק מהתיקון של הדירה שבה הוא מתגורר.

רן כהן: הוסבר כאן לוועדה שזה יהיה נטל אדיר על קבוצת אוכלוסייה.

רן כהן: סעיף 75 מתייחס לחוק הדיור הציבורי, כאשר ההצעה כאן היא לדחות את תחולת החוק עד תחילת 2002.

רן כהן: כאשר בייגה ואני היינו בממשלה היא לא רצתה לדחות את יישום החוק וגם לא להקפיא אותו.

רן כהן: מה שהיא רצתה זה שהוא יתוקן תוך כדי מהלך הדברים.

רן כהן: התיקון בחקיקה התעכב בוועדת הכלכלה.

רן כהן: כרגע זה נמצא בהליכי תיקון.

רן כהן: אין שום סיבה בעולם שלא לתקן את זה בוועדת הכלכלה ולהביא למליאה, תוך כדי זה שהחוק הוא חי ולא מוקפא.

רן כהן: בהקפאתו אין שום הישג.

רן כהן: יש החלטת ממשלה, שאומרת שבינתיים המדינה תדאג ל2200 פתרונות דיור מידי שנה, ומה שלא יספיק בתקציב יבוא מתקציב המדינה.

רן כהן: גם בזה לא בוצע שום דבר.

רן כהן: אני מבקש שהעניין הזה לא יוקפא.

רן כהן: תאמינו לי, הדיירים בדיור הציבורי כבר מספיק מבולבלים, כבר חטפו את כל הסתירות שהממשלה החטיפה להם.

רן כהן: מחר יש ישיבה של ועדת הכלכלה שדנה בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

רן כהן: לא יקרה שום דבר לרעה מבחינה תקציבית.

אברהם שוחט: אני חולק על דעתו של חבר הכנסת רן כהן בכל מה שהוצע כאן.

אברהם שוחט: הקפאת חוק הדיור הציבורי במתכונתו המקורית, כפי שהוא חוקק, היא החלטה נכונה.

אברהם שוחט: החוק הזה הוקפא לפני 3 שנים על ידי הממשלה של ביבי.

אברהם שוחט: בממשלה שלנו קיבלנו החלטה לתקן את החוק, ואכן באה הממשלה והעבירה לוועדת הכלכלה הצעת חוק מתוקנת.

אברהם שוחט: הצעת החוק הזאת היא הרבה יותר הגיונית, הרבה יותר מאוזנת.

אברהם שוחט: לא לקבל היום את ההחלטה על הקפאה זה להכניס אנרכיה כפולה ומכופלת.

אברהם שוחט: אפשר לקנות היום את הדירות בתנאים משופרים ובדיוק על פי החוק שמונח ועדיין לא אושר בוועדת הכלכלה.

ישראל כץ: מי שבעד ההצעה של בייגה יצביע בעד, ומי שבעד ההצעה של חבר הכנסת רן כהן יצביע נגד.

ישראל כץ: נגד – 2

ישראל כץ: אנחנו עוברים לנושא הנפט.

אנה שניידר: אני רוצה להזכיר לחברי הוועדה שלא דנו בתיקוני הנפט לגופם, כלומר לא עברנו סעיף סעיף על כל הנושאים.

אנה שניידר: אנחנו דנו בפיסקאות 9 וחלק מ-10, שהתייחסו באופן ספציפי לסעיף 35 לחוק הנפט.

אנה שניידר: בנקודה הזאת התבקשתי לתת חוות דעת.

אנה שניידר: לעניין הספציפי של צינור הנפט, מדובר בשאלה של הזכויות להוליך את הנפט.

אנה שניידר: הסעיף הקיים בחוק הנפט אומר שבעל חזקה רשאי לבנות קווי צינור להעברת נפט ולעשות שאר סידורים הדרושים לכך.

אנה שניידר: יש ספק לגבי הפרשנות של הסעיף הזה, כי הסעיף מדבר על אישור של קו צינור ולא על תנאים נוספים שכלולים בשיקול הדעת.

אנה שניידר: בנושא הזה הוגשה עתירה על ידי חברת ים-טתיס והגופים הקשורים.

אנה שניידר: הם טוענים שהמנהל נמנע מלתת להם אישור באופן בלתי חוקי או שלא כדין.

אנה שניידר: הם טוענים שההימנעות הזאת עלולה בעצם למנוע מהם להפיק ולשווק גז טבעי.

אנה שניידר: ההימנעות הזאת מהווה פגיעה בזכויות הקניין שלהם.

אנה שניידר: העתירה מתייחסת לפרשנות שיש לתת לסעיף 35(ב) הקיים.

אנה שניידר: הממשלה מציעה בחוק ההסדרים להחליף את סעיף 35 כולו ולקבוע ש"לא יבנה בעל חזקה צינור נפט ובכלל זה צינור להעברה או לאיסוף של נפט או מוצרי נפט, אלא באישור הממונה ובכפוף לכל דין; אישור הממונה יינתן רק אם נוכח כי אין דרך אחרת או לא צפויה להיות דרך אחרת להעברת הנפט".

אנה שניידר: יש כאן שינוי בסמכויות של המנהל.

אנה שניידר: אתם רשאים לדון.

אנה שניידר: העתירה לבג"ץ לא מונעת מהסמכות שלכם לדון, אבל אני אישית מציעה לדון ביישוב הדעת ולא בלחץ הזה.

אנה שניידר: היו"ר ישראל כץ:

ויצמן שירי: אנחנו דנו בישיבה הקודמת אם יהיה נכון לדון בחוק עצמו כאשר יש בג"ץ.

ויצמן שירי: אני חושב שחשוב מאוד ששר התשתיות יגיד מה דעתו בעניין.

ויצמן שירי: אני מציע להוציא את זה מכאן כי זה לא בוער.

צבי הנדל: שר התשתיות ביקש, מאחר שהוא שמע דעות לכאן ולכאן, ללמוד את הנושא.

צבי הנדל: העליתי את בקשתו אתמול בפני שר האוצר.

צבי הנדל: הבנתי מדבריו של שר האוצר, שהסעיף הזה יוצא היום מחוק ההסדרים.

צבי הנדל: אני די מופתע שזה עומד היום להצבעה.

משה גפני: אני חושב שראוי שהחוק הזה יפוצל.

משה גפני: יש בקשה בכתב של שר התשתיות מוועדת הכספים לפצל את כל פרק הנפט.

משה גפני: אני לא יודע למה האוצר כל כך מעוניין שזה יעבור.

משה גפני: אני לא יודע את ההשלכות התקציביות שיש לחוק הזה.

משה גפני: אני חושב שוועדת הכספים צריכה לדון בזה בכובד ראש.

אמנון כהן: אני מבקש לפצל את החוק הזה כדי שנוכל לדון בו בכובד ראש.

מאיר פרוש: אמנם זה לא חד משמעי מה שהיועצת המשפטית כותבת בעניין הזה אם אפשר לדון או לא, אבל היא בכל אופן ממליצה, ולכן כדאי שנדון בחוק הזה במסגרת אחרת ולא תחת חוק ההסדרים.

אבשלום וילן: עמדתי העקרונית בדיון היא שצריך לפצל את הנושא כי זה נושא מורכב.

מיכאל קליינר: לאור העובדה שהרבה סעיפים שהיו צריכים להשאר בחוק ההסדרים כי יש להם עלות כספית פוצלו, אני מרשה לעצמי להעדיף את השיקול הלאומי ואני אתמוך בפיצול.

אברהם שוחט: אני לא מציע לדחות את הדברים.

אברהם שוחט: אנחנו בתהליכים רבים בתוך משק האנרגיה, בתוך משק הגז, וכל דחייה יש לה משמעות של חודשים רבים.

אברהם שוחט: זאת הסיבה שזה נכנס לחוק ההסדרים.

אברהם שוחט: אנחנו עלולים למצוא את עצמנו במצב בלתי אפשרי מבחינה חקיקתית, בלתי אפשרי מבחינת ביצוע הדברים, ולכן אני מציע כן לאשר את העניין.

דוידה לחמן-מסר: הנוהל הוא שאם שני שרים מסכימים להוציא דבר מחוק ההסדרים אז הוא יוצא.

צבי הנדל: אני מעיד ששני שרים הסכימו.

דוידה לחמן-מסר: ההצעה שבפניכם כוללת את פרק הנפט.

דוידה לחמן-מסר: שר התשתיות אכן פנה, אבל בלי הסכמת שר האוצר אני לא יודעת איך אפשר לקבל החלטה.

ישראל כץ: כאן לא מדובר על משיכה, מדובר על לפצל או לא.

דוידה לחמן-מסר: הנושא הזה מורכב מ-3 נושאים.

דוידה לחמן-מסר: הנושא הרלוונטי זה הנושא של העתירה לבג"ץ.

דוידה לחמן-מסר: החוק הזה, שהוכן עוד בחודש ספטמבר, בא להבהיר את התפיסה של המדינה כפי שהיא באה לידי ביטוי בפני בית המשפט בערכאות השונות.

דוידה לחמן-מסר: מאחר והולכים לכיוון של חוק מודרני, החליטו להכניס את זה למען הסר ספק.

דוידה לחמן-מסר: אין כאן משום שינוי המצב המשפטי באשר למצב שקיים היום לעומת המצב שיהיה אחרי, יש כאן הבהרה על מנת שכל הצדדים הנוגעים בדבר יהיה להם ברור באיזו מסגרת הם פועלים.

דוידה לחמן-מסר: אם ניתן היה במתכונת של לוח זמנים קצר בכל זאת לדון ולהסביר מה השיקולים שעומדים ביסודו.

דוידה לחמן-מסר: .

ישראל כץ: להגיד לדון בלוח זמנים קצר, הכוונה היא לא לדון היום אלא בשבוע, שבועיים, שלושה הקרובים.

דוידה לחמן-מסר: אם הוועדה יכולה לעשות את זה בלוח זמנים מזורז כדי שכל הגורמים הנוגעים בדבר ידעו לאשורו או על ידי פסיקת בית המשפט או על ידי חקיקה של הכנסת אם אכן יש מקור..

ישראל כץ: במידה ולא ניתן, האם את מצטרפת לעמדתה של היועצת המשפטית של הוועדה שאומרת לפצל ולדון בזה במהירות האפשרית?

דוידה לחמן-מסר: אני לא יכולה להמליץ דבר כזה, אני רק אומרת שיש משמעות של ודאות לגבי כל הנוגעים בנושא.

ישראל כץ: חוות הדעת של היועצת המשפטית של הוועדה הרבה יותר נחרצת מאשר בנושא של רשות השידור.

ישראל כץ: אם היו מחליטים כאן לפצל ושוועדת הכספים תדון בעוד חודש בנושא, זה הרבה יותר יעיל וזה גם תואם את רוח הדברים של חברי הכנסת.

אוהד מראני: החוק הוא חוק טוב, הוא קובע כללי משחק הרבה יותר ברורים ומשפר את משק הנפט והגז.

אוהד מראני: הטענה העיקרית שמועלית נגדנו היא הטענה שהוועדה צריכה יותר זמן כדי ללמוד את הנושא.

אוהד מראני: אני מציע להעביר את החוק כך שהתחולה שלו תהיה מ-1 בינואר 2002, למעט סעיף 60(9) שמאפשר את המנגנון של מתן ההיתרים להנחת צינורות, שתחולתו תהיה מיידית.

אוהד מראני: גם בסעיף הזה אנחנו לא לוקחים שום סמכות משר האנרגיה.

אוהד מראני: אני חושב שזאת פשרה שאנחנו יכולים לחיות איתה.

ויצמן שירי: אני מתנגד להצעה הזאת.

ויצמן שירי: יש לנושא הזה השפעה על כל אחד ואחד במדינת ישראל.

ויצמן שירי: היות ואין פה שום עלות תקציבית אני מציע שנשב ונדון בנושא.

דרורה ליפשיץ: חוות הדעת של היועצת המשפטית היא לא חוות דעת משפטית, היא רק הצעה לוועדה.

אבשלום וילן: אנחנו יודעים את סמכויותיה של היועצת המשפטית של הוועדה, ולכן ההערה הזאת מיותרת.

ישראל כץ: אני מציע לפצל את הצעת החוק לוועדת הכספים.

ישראל כץ: מי בעד ההצעה?

ישראל כץ: בעד – רוב

ישראל כץ: נמנע – 1

אנה שניידר: הנושא הבא: מלאי הדלק.

אנה שניידר: נושא אחד שלא נדון במסגרת הדיון שהיה בוועדה זה נושא התחילה.

אנה שניידר: לדעתי, התחילה צריכה להיות מיום פירסומו של החוק ולא מ-1 בינואר 2001, כי מטילים פה כל מיני חובות על חברות הדלק שלא יכולות להיות רטרואקטיביות.

ישראל כץ: אנחנו מקבלים את ההבהרה של היועצת המשפטית.

ישראל כץ: מי בעד?

ישראל כץ: בעד – רוב

ישראל כץ: נמנע – 1

ישראל כץ: אלה סעיפים טכניים.

ישראל כץ: מי בעד?

ישראל כץ: בעד – רוב

ישראל כץ: נמנע – 1

אנה שניידר: סעיפים 78,79.

יואל נווה: אנחנו מבקשים להכניס שני תיקונים לעניין הזה: א.

יואל נווה: להשאיר את תחום התיירות בתוך העבודה המועדפת.

יואל נווה: .

אנה שניידר: יצטרכו לתקן את הנוסח בסעיף 78(2).

אוהד מראני: עד 1 באוקטובר יישארו כל הענפים, כולל תחנות הדלק.

אוהד מראני: לדעתנו, אין ממשות בתחנות הדלק, אף אחד לא נשאר שם, זה לא מביא עבודה.

יצחק כהן: עקב המצב הבטחוני הקשה, מה דעתכם להוסיף את נושא האבטחה?

אוהד מראני: לענף האבטחה לא חסרים אנשים.

אוהד מראני: זה לא ענף שנתפס כענף שיש לו בעיה למשוך אליו חיילים משוחררים.

יצחק כהן: אם זאת תהיה עבודה מועדפת יבואו כוחות טובים.

אבשלום וילן: נראה לי שמבחינת המשק החוק הזה בטעות יסודו.

אפי אושעיה: בשני הסעיפים הקודמים - במלאי הדלק ובחוק הנפט – לא השתתפתי לא בדיון ולא בהצבעה, כי חשבתי שזה לא ראוי כאחד שהיה דירקטור בחברת דלק להצביע ולהשתתף.

אפי אושעיה: בנושא של העבודה המועדפת, היות והחברה בה הייתי דירקטור איננה מעסיקה ישירות עובדים בחברות דלק, אני מרשה לעצמי לומר שהעבודה הנדרשת בתחנות דלק זה צורך בטחוני ולא רק צורך בעבודה.

אברהם שוחט: למה?

אפי אושעיה: משום שבתחנות הדלק לא מעסיקים לא עובדים מהשטחים ולא עובדים זרים.

אפי אושעיה: זה אמצעי מצויין להעסיק חבר'ה שהשתחררו מהצבא.

אפי אושעיה: אני מבקש להשאיר את הנושא הזה בפנים ולהצביע.

אברהם הירשזון: מכיוון שעמדת האוצר היא לא בעד תחילתו המיידית של החוק אלא לדחות את זה לאוקטובר- כנראה שהוא רוצה לחשוב על זה פעם נוספת - אני לא חושב שצריך לדון על זה בחיפזון, צריך להשאיר אותו לאחר הדיון בתקציב.

יוסף יצחק פריצקי: אנחנו נכנסים למשק שהולך להכנס למיתון כבד.

יוסף יצחק פריצקי: ההגדרה שלך של עבודה מועדפת עלולה להשתנות עוד מספר חודשים.

יוסף יצחק פריצקי: אני מציע להשאיר את המצב הקיים, כי יכול להיות שתצטרכו עבודה מועדפת בבריאות ובנושאים אחרים.

יוסף יצחק פריצקי: אני מציע להשאיר את הסמכות בידי שר האוצר, עם אישור של אחת מוועדות הכנסת.

יוסף יצחק פריצקי: אני מניח ששר האוצר רגיש יותר לתנודות במשק כדי לומר פעם כך ופעם אחרת.

ישראל כץ: אני מציע להקדים את התחולה ולהוסיף את תחנות הדלק אל תוך החוק.

ישראל כץ: במקום שנתחיל היום, שזה 1.4, נתחיל מ1.7.

ישראל כץ: האם זה מקובל?

ישראל כץ: בעד – רוב

ישראל כץ: נתקבל

אוהד מראני: מקובל.

אנה שניידר: בעמוד 36, בסעיף קטן (ב), כתוב שבתקופה שמיום פירסומו של חוק זה - מ-1 באפריל ועד 31 בדצמבר - ייקרא לוח ח' כאילו שנאמר בו גם "באתרי גידולים חקלאיים ובתי אריזה – עבודה בלתי מקצועית וכו'.

אנה שניידר: האם זה נשאר כמו שזה?

יעל אנדורן: איפה שכתוב "ייקרא לוח ח' לחוק הביטוח הלאומי כאילו נאמר בו גם", נכניס את הנושא של בתי מלון ואת נושא התדלוק.

אנה שניידר: אז מה המשמעות של 31 בדצמבר 2001?

יעל אנדורן: לפי החוק המקורי בניין היה אמור להיות עד בכלל, וחקלאות היה אמור להיות עד 31 בדצמבר 2001 לשנה.

יעל אנדורן: לפי התיקון שאנחנו מכניסים בחוק בניין, מלונאות, תדלוק יהיו עד בכלל.

אנה שניידר: והחקלאות?

יעל אנדורן: עד שנה.

אנה שניידר: שנה ממתי?

יעל אנדורן: מ-31 ביולי 2001 עד 1 ביולי 2002.

ישראל כץ: אני מציע שגם החקלאות יהיה עד בכלל.

יעל אנדורן: החקלאות והבניין הם עד בכלל.

יעל אנדורן: אני מציעה שהמלונאות והאירוח יהיו עד 31 בדצמבר 2002.

אבשלום וילן: ההתחכמות של האוצר מנוגדת לרוח הוועדה, כולם צריכים להיות עד בכלל.

ישראל כץ: אנחנו עוברים לסעיף 83 - חוק פעוטות בסיכון.

יעל אנדורן: אנחנו לא משנים את הנושא של החקיקה, אבל המכסות שיתווספו למשרד העבודה והרווחה יהיו בתיאום בין המשרדים.

ישראל כץ: רוצים להעביר את החוק או לא מעבירים?

יעל אנדורן: החוק נשאר כפי שהוא.

יעל אנדורן: אנחנו נבוא בדברים.

יעל אנדורן: .

ישראל כץ: דובר על תוספת של 1000 מקומות לפעוטות בסיכון.

ישראל כץ: אני הצעתי שתהיה התחייבות של משרד האוצר לפרוטוקול שב-3 השנים הקרובות תשמר אותה התוספת.

יעל אנדורן: אנחנו מתחייבים שאותן 1000 מכסות שהוספנו ישארו במשרד העבודה והרווחה גם בשנים הבאות.

ישראל כץ: מי בעד?

ישראל כץ: בעד – רוב

ישראל כץ: נתקבל

אנה שניידר: סעיף 85 – תיקון לחוק שירות התעסוקה בנושא חשב שירות התעסוקה.

ישראל כץ: ביקשו כאן שהחשב ימונה בידי החשב הכללי.

ישראל כץ: אני הבנתי שעל דעת האוצר ועל דעת שר העבודה והרווחה ב-1 ליולי 2002 זה נכנס לתוקף.

ישראל כץ: מי בעד?

ישראל כץ: בעד –רוב

ישראל כץ: אושר

ישראל כץ: ה צ ב ע ה

ישראל כץ: נגד – 0

ישראל כץ: יש את סעיף כוח האדם, שאני לא אנהל אותו.

אנה שניידר: יש שתי הסתייגויות, של חבר הכנסת וילן ושל חבר הכנסת פריצקי, שלא הסכמתי להכניס ללוח ההסתייגויות, כי הן, לדעתי, מתייחסות לנושאים חדשים שלא מופיעים בחוק ההסדרים.

אנה שניידר: הסתייגות אחת היא של חבר הכנסת וילן בנושא חוק המים, והסתייגות שנייה היא של חבר הכנסת פריצקי בנושא שיעור מס הכנסה ליחיד.

ויצמן שירי: אנחנו דנים בתיקון חוק העסקת עובדים על ידי קבלנים - סעיפים 80-82.

אוהד מראני: החוק עוסק בתנאי שכר ובשינוי הסטטוס של העובדים.

אוהד מראני: הפשרה אומרת ששינוי הסטטוס יידחה, כלומר לא יחול כפי שהוא צריך לחול ב-28 באוקטובר אלא ב-31 במרץ.

אוהד מראני: גמר המניין של 9 החודשים לא יהיה לפני 31 למרץ.

עמיר פרץ: בפעם הראשונה בלבד.

אוהד מראני: לא ייגמר מניינם של 9 החודשים לפני 31 במרץ.

אוהד מראני: מי שיתחיל לעבוד ביוני 2001 יהיה ב-9 החודשים.

אוהד מראני: כל העובדים שהתחילו לעבוד לפני יוני 2001, המניין האפקטיבי שלהם יהיה למעלה מ-9 חודשים.

אוהד מראני: זה הסדר שמאפשר מעבר.

אוהד מראני: הכוונה היא שעד אז יהיו דיונים רציניים בין ההסתדרות והממשלה.

אוהד מראני: אם תהיה הסכמה, ניגש ביחד לתיקון חקיקה בכנסת, ואם לא תהיה הסכמה, כל אחד מהצדדים יצטרך להחליט מה הוא עושה עם העניין.

אוהד מראני: מה שמוצע לוועדה כדי לסיים את העניין הוא תיקון במסגרת חוק ההסדרים, שאומר שהתחולה של אותו גמר המניין של 9 חודשים לא יתחיל לפני 31 במרץ.

אוהד מראני: אנחנו לא נוגעים בשאר הדברים.

אנה שניידר: זאת אומרת שסעיפים 81,82 ינוסחו מחדש.

עמיר פרץ: יש שני סעיפים מרכזיים בחוק: אחד זה הנושא של התנאים, שבזה אנחנו לא נוגעים, כלומר זה נכנס לתוקף באופן מיידי, והסעיף השני שהעובד ייכנס להיות עובד מן המניין תוך 9 חודשים.

ויצמן שירי: מי בעד ההצעה כפי שהוצגה על ידי אוהד?

עמיר פרץ: אני מבקש שהניסוח יתואם איתנו.

ויצמן שירי: מי בעד?

ויצמן שירי: בעד – רוב

ויצמן שירי: אושר

אנה שניידר: הצעת החוק אומרת שהממשלה רשאית להוציא בשנת הכספים 2001 סכום של 245 מיליארדי שקלים.

אנה שניידר: חלוקת סכום זה לחלקים וכל חלק ממנו לסעיפי תקציב, לתחומי פעולה ולתוכניות, תהיה כמפורט בטור הראשון של התוספת הראשונה.

אנה שניידר: אתם צריכים להצביע על כל המכלול, כאשר עיקר תשומת הלב צריכה להיות על התוספת.

אוהד מראני: השינוי היחיד שיש מאז הדיונים שהיו פה על תקציבי המשרדים המפורטים זה ההקמה מחדש של משרד הדתות.

אוהד מראני: כל הפונקציות של משרד הדתות שפוזרו בין המשרדים השונים הוחזרו למשרד הדתות.

אוהד מראני: אם יהיו דברים שיתווספו כחלק מהסיכומים של שר האוצר עם הסיעות השונות, דינם יהיה כמו של שאר הדברים.

יואל נווה: כל השינוי הזה הוא שינוי טכני, הגגות לא השתנו.

ישראל כץ: כמה נלקח חזרה מכל משרד?

יעל אנדורן: ממשרד השיכון 6.5 מיליון שקל, ממשרד החינוך מיליארד 11, ממשרד הפנים 112, ממשרד הביטחון 44, מבתי הדין הרבניים 110.

משה גפני: את בתי הדין השרעיים השארתם במשרד המשפטים?

אוהד מראני: יש סיכום בין משרדי המשפטים, הדתות והאוצר שבתי הדין הדרוזיים והשרעיים ישארו במשרד המשפטים.

אוהד מראני: אנחנו נביא את זה לאישור הוועדה.

מאיר פרוש: התקציב של מקומות קדושים בשנת 2000 היה 67 מיליון שקל, ובשנת 2001 35 מיליון שקל.

מאיר פרוש: איפה איבדנו כל כך הרבה מקומות קדושים?

אבשלום וילן: כל נושא משרד הדתות הוא נושא חדש.

אבשלום וילן: אם הממשלה רוצה לשנות את דעתה לאחר שהתקציב עובר בקריאה ראשונה, היא צריכה לגשת לוועדת הכנסת ולהעביר את זה בצורה מסודרת.

אבשלום וילן: זכותו של הרוב לעבוד איך שנראה לו, אבל בצורה מסודרת.

אבשלום וילן: שבועיים אני אומר שהנושא הזה הוא נושא חדש.

אנה שניידר: כתוב בסעיף 120 לתקנון: "הוצע בוועדה תיקון להצעת חוק וחבר הוועדה או נציג הממשלה טוען שהתיקון המוצע חורג מגדר הנושא, יביא יושב-ראש הוועדה את הדבר בפני ועדת הכנסת.

אנה שניידר: " אני לא יכולה להביע עמדה אם זה נושא חדש או לא נושא חדש.

אנה שניידר: אם חבר כנסת טוען, אין ברירה אלא להביא לוועדת הכנסת.

אנה שניידר: אם ישאלו אותי בוועדת הכנסת מה דעתי המשפטית, דעתי המשפטית היא שזה לא נושא חדש.

אנה שניידר: הצעת החוק היא הצעת חוק התקציב.

אנה שניידר: היתה חלוקה מסויימת למשרדים.

אנה שניידר: עכשיו לקחו מכל משרד חלק ושמו אותו תחת כותרת נוספת.

אנה שניידר: מסגרת התקציב לא השתנתה.

ישראל כץ: זאת אומרת שאנחנו לא יכולים להצביע על שום דבר עד שוועדת הכנסת תחליט בעניין משרד הדתות.

ישראל כץ: יש כאן מהלך לגיטימי, אבל הוא מהלך שמכביד על עבודת הוועדה.

ישראל כץ: אני פונה אליך, אבו, לא להעלות את הטיעון הזה של נושא חדש כדי שנוכל להצביע על התקציב.

ישראל כץ: האם אתה נענה לבקשתי?

אבשלום וילן: אם היועצת המשפטית צודקת וזה לא נושא חדש, הפסדנו בסך הכל ערב אחד.

מיכאל קליינר: בעבר האופוזיציות ריסנו את עצמן מלהשתמש בכלים כאלה במהלך דיוני התקציב.

מיכאל קליינר: אני הגשתי את הכמות הגדולה ביותר של הסתייגויות, שכל כולן הסתייגויות שמקטינות את התקציב כדי לפנות כספים לתקציב הביטחון.

מיכאל קליינר: רוב ההסתייגויות שלי מורידות 10% מכל התקציבים.

מיכאל קליינר: אני מציע להוסיף 5 מיליארד שקלים לרזרבה עבור משרד הביטחון ועבור המשרד לביטחון פנים.

מיכאל קליינר: בלי קבלת ההסתייגויות שלי, התקציב הזה ייכנס להסטוריה הכלכלית של מדינת ישראל.

מיכאל קליינר: כבר היום ברור שמוציאים בקצב שיחייב תוספת של 2,3 מיליארד.

מיכאל קליינר: אותו הגיון חל על ביטחון פנים.

מיכאל קליינר: אנחנו הולכים לקראת שנה עם חור של 15 מיליארד.

מיכאל קליינר: זה לא משהו תאורטי.

מיכאל קליינר: המשמעות היא פיחות הולך וגדל, אבטלה הולכת וגדלה.

מיכאל קליינר: אם לא יקצצו בכל המשרדים, אנחנו נהיה אחראים לאסון הכלכלי שהולך ליפול עלינו בחודשים הקרובים.

מאיר פרוש: בשנת 2000 היתה תמיכה בכוללים ב-349 מיליון שקל, ואילו ב-2001 אין שום סעיף תקציבי לזה.

מאיר פרוש: בשנת 2000 היו תמיכות באולפנות, בישיבות על תיכוניות, בחטיבות ביניים של 150 מיליון שקל, ואילו בתקציב 2001 זה 0.

מאיר פרוש: בשנת 2000 היו תמיכות ומענקים למוסדות תורה בסך 20 מיליון שקל, ואילו בשנת התקציב 2001 זה 0.

מאיר פרוש: בשנת 2000 היו תמיכות לישיבות קטנות 80 מיליון שקל, ואילו ב-2001 אין לזה כלום.

מאיר פרוש: מדוע אתם נותנים השנה תקציב של 828 תמיכות בישיבות גבוהות כאשר אתם יודעים שיש היום חסר של 200 מיליון שקל?

מוחמד ברכה: אני העברתי שני מכתבים ליושב-ראש הוועדה לפני כשבוע ימים.

מוחמד ברכה: המכתב הראשון נגע לתוכנית הרב שנתית לפיתוח ישובים ערביים שהתקבלה בממשלה ב-22 באוקטובר שנה שעברה, שלא באה לידי ביטוי בתקציב המדינה 2001.

מוחמד ברכה: כידוע, התוכנית דיברה על 4 מיליארד שקל לישובים הערבים, כאשר 2 מיליארד קיימים בתקציב 2000, מיליארד צריכים להעביר מהמשרדים השונים ומיליארד צריך להגיע מהאוצר.

מוחמד ברכה: הדברים האלה לא באים לידי ביטוי בהצעת התקציב.

מוחמד ברכה: בגלל הרצון של משרד האוצר להשאיר את התקציב כפי שהוא, אני מבקש שיאשרו את התוכנית הזאת כנספח לתקציב הנוכחי.

יעל אנדורן: אין פה שינוי מהותי, כי הכספים הועברו מהתוכניות למעלה לתוכנית אחת מרכזית.

יעל אנדורן: זה רק עניין טכני.

יואל נווה: לגבי התוכנית למגזר הערבי, היא אושרה לאחר שהוכן התקציב.

מוחמד ברכה: התוכנית אושרה ב-22 באוקטובר.

יואל נווה: התקציב אושר בממשלה בספטמבר.

יואל נווה: אנחנו נפעל בתחילת השנה על פי אותה החלטת ממשלה.

יואל נווה: צריך להבין שהסיטואציה הזאת היא סיטואציה לא פשוטה.

יואל נווה: אנחנו לא מתכחשים להחלטת הממשלה.

יואל נווה: אנחנו מתכוונים ליישם אותה בהעברה תקציבית במהלך השנה.

מאיר פרוש: מדוע את לא יכולה לתת את הפירוט שהיה בשנה שעברה?

יעל אנדורן: הבעיה היא טכנית.

יעל אנדורן: הכוונה היא לחלק 828 בין התוכניות השונות.

מאיר פרוש: ואז צריכים לראות מה החסר.

יעל אנדורן: אנחנו לא חושבים שיש חסר.

מאיר פרוש: אתם העברתם במהלך השנה פעם אחת 124 מיליון שקל ופעם אחת עוד שלושים ומשהו מיליון שקל מוועדה בין משרדית.

מאיר פרוש: בסך הכל זה היה 160 מיליון שקל במהלך השנה לשוטף של הישיבות.

מאיר פרוש: למה אי אפשר להעביר את זה עכשיו?

יעל אנדורן: אנחנו לא חושבים שקיים חסר בתקציב הישיבות לשנת 2001.

מאיר פרוש: לאן נעלמו התלמידים?

משה גפני: יש חסר של חודשיים בהעברה של התקציב.

משה גפני: האם מיד כשיאושר התקציב תעבירו את החסר של החודשיים?

יעל אנדורן: במעבר משנת 2000 ל2001 חלו שינויים בתקציב משרד הדתות שהממשלה החליטה עליהם.

יעל אנדורן: סעיפים פחתו על סמך החלטת ממשלה.

יעל אנדורן: במהלך שנת 2000 התבצעו ביקורות שבחלקן לא ננקטו סנקציות לגבי מוסדות שנמצאו בהם תלמידים חסרים.

יעל אנדורן: משנת 2001 מוסד שמספר התלמידים שדווח בו היה גבוה מהמספר שנמצא בביקורת יש להפחית את אותו מספר ולקזז ממנו את הסכום שקיבל שלא כדין.

יעקב ליצמן: אם זו עמדת הממשלה, אני מצביע נגד התקציב.

אבשלום וילן: אני התייעצתי באנשי סיעתי אם להענות לבקשתך.

אבשלום וילן: עמדת מרצ היא שזה נושא חדש.

ישראל כץ: המשמעות המשפטית היא שאנחנו צריכים ללכת לוועדת הכנסת ורק אז להתכנס.

משה גפני: חודשיים מרעיבים את הישיבות.

משה גפני: אנחנו לא נאפשר את המשחק הזה של הרעבת הישיבות.

ישראל כץ: אני מציע לבדוק את הנושא הזה.

ישראל כץ: תודה רבה, נתראה מחר.