ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 243, 2001-03-20 13:00

ישראל כץ: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

ישראל כץ: אני שמח לארח את סגנית השר לתשתיות לאומיות חברת הכנסת נעמי בלומנטל.

ישראל כץ: אני מברך אותך לרגל בחירתך ובשם כל חברי הוועדה אני מאחל לך הצלחה.

ישראל כץ: אני מקווה שתייצגי אותנו ביד רמה ותצליחי לטפל בדברים החשובים שהמשרד הזה ממונה עליהם.

ישראל כץ: אני מברך את מנכ"ל המשרד, שהוא כבר ותיק ובקיא, על התנופה המחודשת.

ישראל כץ: אני מקווה שתעשה את עבודתך היטב.

ישראל כץ: כמובן שהוועדה תהיה לכם לעזר בכל דבר שתרצו ובוודאי נדון במהירות האפשרית בכל הדברים שתביאו.

ישראל כץ: אין ספק שנושא התשתיות הוא אחד הנושאים החשובים ויש גם הסכמה בכנסת שכל השקעה לתשתיות תורמת בסופו של דבר גם להתפתחות כלכלית, לחיסכון תקציבי והתגברות הצמיחה הכלכלית.

ישראל כץ: בוודאי שפה בוועדה תהיה אוזן קשבת לכל הנושאים האלה.

ישראל כץ: אנו נשמע קודם את סגנית השר ולאחר מכן את מנכ"ל המשרד.

ישראל כץ: לאחר מכן חברי הכנסת יוכלו לשאול את שאלותיהם.

ישראל כץ: אני מבקש שנציגי המשרד יציגו את הדברים בצורה מתומצתת ביותר ולאחר מכן חברי הכנסת ימקדו את תשומת הלב בדברים שמעניינים בעיקר כרגע את הוועדה.

ישראל כץ: דרך אגב, הישיבה הזאת היא לא תחליף לדיון יותר מעמיק שאנחנו נעשה, מאחר שברור שצריך להיות תקציב משלים או נוסף או אחר בתוך תקופה לא ארוכה.

ישראל כץ: כרגע אנחנו צריכים לאשר במהירות את התקציב ובוודאי שנקיים דיון יותר ממושך בנושאים האלה בהמשך.

נעמי בלומנטל: אני רוצה להודות לך ואני מאחלת לכולנו שנצא לדרך בצורה נמרצת ביותר, כדי להביא את התועלת המרבית למדינה ולאזרחי מדינת ישראל.

נעמי בלומנטל: אני בהחלט שמחה להיות אורחת שלכם.

נעמי בלומנטל: אני מביאה גם את ברכותיי מהשר אביגדור ליברמן, שבוודאי יגיע לא אחת לוועדה הזאת.

נעמי בלומנטל: אנחנו מדברים על אחד המשרדים היותר דינמיים והיותר משמעותיים שיש לנו במדינת ישראל.

נעמי בלומנטל: אני בהחלט שמחה על כך שנבחרתי להיות סגנית השר לתשתיות לאומיות.

נעמי בלומנטל: יחד איתי נמצאים מנכ"ל המשרד, מר יעקב אפרתי, ששמעו ושמו יצאו למרחקים זה זמן רב.

נעמי בלומנטל: אנחנו מכירים את מירב הכישורים שלו ובוודאי את המקצוענות שלו.

נעמי בלומנטל: אנחנו באים למשרד ועוזבים, והוא לעד נשאר.

נעמי בלומנטל: אני מכירה אותו זמן רב ואני חושבת שהוא עושה עבודה מצוינת.

נעמי בלומנטל: נמצא אתנו גם הסמנכ"ל, מר אלי רונן, שהוא הסמנכ"ל למדיניות ותכנון ועוד כמה נושאים ספציפיים.

נעמי בלומנטל: נמצאים גם נציב המים, שמעון טל, מירון חומש מנהל מינהל מקרקעי ישראל.

ויצמן שירי: חבל שמר מירון חומש לא מחזיר טלפון לאחר שמשאירים לו כמה פעמים הודעות.

ויצמן שירי: אם חבר כנסת משאיר לממונה על משרד או אגף ארבע הודעות והוא לא חוזר אליו בחזרה, זו חוצפה ומותר לי להגיד את זה לפרוטוקול.

ישראל כץ: אתה תהיה אחד הדוברים הראשונים ותוכל להתייחס לנקודה הזאת.

ישראל כץ: אנחנו מקדמים בברכה כל עובד מדינה.

נעמי בלומנטל: המשרד שלנו עוסק בתשתיות של מדינת ישראל.

נעמי בלומנטל: המשרד ממונה על המים, על החשמל, על קרקע, אנרגיה, כבישים וכו'.

נעמי בלומנטל: למעשה המשרד מעורב בכל מה שקורה בחיים השוטפים של האוכלוסיה ואין מישהו שלא זקוק או משתמש באחד מן המשאבים שאנחנו מתייחסים אליהם כאן במסגרת המשרד שלנו.

נעמי בלומנטל: אנחנו דואגים לכך שתהיה לנו את כל האנרגיה הזאת, בין במים, בין בחשמל ובין במוצרי אנרגיה אחרים, בזמינות ובאיכות הדרושים, בעלות כלכלית, חברתית וסביבתית אופטימלית, תוך שמירה על הביטחון האסטרטגי של מדינת ישראל וקיום הסכמים בינלאומיים עליהם אנחנו חתומים.

נעמי בלומנטל: אנחנו פועלים לכך שתהיה הרחבה של הבסיס המדעי והטכנולוגי, כדי שנוכל להשתמש במשאבי הטבע – מים, מחצבים וכד'.

נעמי בלומנטל: בשנה האחרונה היתה לנו בשורה של מציאת גז טבעי, שזו היתה בשורה מאין כמותה והיא מאוד משמעותית מבחינת משק האנרגיה שלנו.

נעמי בלומנטל: המשרד אמון על הקצאת קרקעות המדינה בהתאם ליעדי הפיתוח שנקבעים על ידי הממשלה, תוך הגברת יעילות השימוש בקרקע ציבורית.

נעמי בלומנטל: אני בטוחה שיש בנקודה הזאת לא מעט ביקורת שנצטרך להתייחס אליה.

נעמי בלומנטל: אנחנו מפתחים שימושים במקורות אנרגיה חלופיים ואנחנו אמונים על כך לספק את צורכי השתיה במדינת ישראל, מים לייצור חקלאי וכמובן לשימוש בתעשיה.

נעמי בלומנטל: אנחנו גם נפעל ביתר שאת לשילוב המגזר העסקי במגוון הפעילויות שבתחום האחריות של המשרד.

נעמי בלומנטל: אני אנסה לגעת בתחומים אחד לאחד.

נעמי בלומנטל: משק החשמל – אנחנו נמצאים במצב שלא אחת הצריכה מגיעה לרמה מכסימלית, בין בחורף בימים קרים במיוחד, בעיקר בלילות, ובין אם זה בקיץ.

נעמי בלומנטל: כזכור לכם, באחד הימים החמים ביותר בחודש אוגוסט 2000, כמעט הגענו לשיא הצריכה.

נעמי בלומנטל: בוודאי שאלנו את עצמנו מה זה אומר שהגענו לשיא הצריכה מבחינת מה שמקורות האנרגיה שיש לנו אומנם מייצרים.

נעמי בלומנטל: בגדול, אנחנו מייצרים אנרגיה בעיקר מפחם, מזוט, מעט מאוד מסולר ורק בשעות שיא, כאשר ממש מוכרחים, כי הייצור מסולר הוא היקר ביותר.

נעמי בלומנטל: עכשיו נכנס לתמונה בצורה בולטת הגז הטבעי.

נעמי בלומנטל: אין ספק שלגז הטבעי יש יתרונות גדולים מאוד ואתם כוועדת כספים בוודאי תשמחו לשמוע שהגז הטבעי יחסית זול והבנייה של כל הטורבינות וכל המכונות לייצור האנרגיה מהגז הטבעי יחסית לא יקרה, מה שמביא לכך שבסוף התהליך אנחנו מקבלים תוצרת מעט יותר יקרה מאשר ייצור החשמל באמצעות פחם, אבל צריך לבדוק את זה מכל הזוויות.

נעמי בלומנטל: אנחנו בוחנים את כל המבנה העתידי של משק החשמל בישראל.

נעמי בלומנטל: כלומר, בוחנים מה נגיש לנו כרגע ומה הצפי לעתיד – איפה יש לנו מחסורים ואיזה היקף של מחסור אנחנו צופים שיהיה.

נעמי בלומנטל: כשאנחנו בוחנים את משק החשמל, צריך להבין שקודם כל אנחנו שמחים מאוד שהאוכלוסיה גדלה.

נעמי בלומנטל: בתוקף תפקידי הקודם כיושבת ראש ועדת העליה והקליטה, אני יודעת שמדובר ב-70 אלף עולים חדשים שהגיעו בשנה שעברה ו-76 אלף עולים הגיעו בשנה קודם לכן.

נעמי בלומנטל: כל אלה נוספים לנו למשק החשמל.

נעמי בלומנטל: לא כל אחד, מיד כשהוא מגיע לארץ, חופר לעצמו באר של גז טבעי כדי שהוא יוכל להשתמש בה לתצרוכת שלו לחשמל ואנרגיה.

נעמי בלומנטל: מעבר לגידול הטבעי באוכלוסיה והעולים החדשים שנוספים מידי שנה, כמובן שיש גם עליה באיכות החיים וברמת החיים שמשפיעה על צריכת אנרגיה גבוהה יותר.

נעמי בלומנטל: אם אנחנו מדברים על יותר חימום בחורף ויותר קירור בקיץ, אזי אנחנו מבינים שהצריכה של כל אחד מאיתנו גדלה כמעט כל הזמן.

נעמי בלומנטל: השאלה היא אם גם הזמינות של משאבי אנרגיה וחשמל קיימת כאשר רמת החיים עולה וכיש גידול באוכלוסיית מדינת ישראל.

נעמי בלומנטל: זה עומד בסימן שאלה כשאנחנו צריכים לתת לזה מענה.

נעמי בלומנטל: אתם בוודאי עסקתם בנושא של הפרטת משק החשמל.

נעמי בלומנטל: בשנת 1995 היתה החלטה שמתחילים לצאת להפרטה.

נעמי בלומנטל: הוחלט שכ-20% ממשק החשמל ייצא להפרטה – 10% ליצרנים בארץ ו-10% ליצרנים מחו"ל.

נעמי בלומנטל: אנחנו התחלנו באיזשהו תהליך של הפרטה שצריך לבוא לידי ביטוי בעיקר בנושא הגז הטבעי וניצול מקורות הגז הטבעי.

נעמי בלומנטל: אנחנו נמצאים בפיגור מסוים לעומת התוכניות שהיו, במובן הזה שהיו חסרים כל מיני אישורים.

נעמי בלומנטל: יש פיגור מסוים בשל ביורוקרטיה רבה מאוד, וחבל, כי יכולנו להיות היום במצב הרבה יותר מתקדם מבחינת הבנייה של תחנת הכוח החדשה, שאמורה להיבנות על ידי יצרנים פרטיים.

נעמי בלומנטל: המכרז הראשון התעכב מעט ואני מקווה שהתחנה ברמת חובב, אליה מתייחס המכרז הראשון, תתחיל לפעול בתחילת שנת 2004.

נעמי בלומנטל: זה מהווה איחור מסוים.

נעמי בלומנטל: המכרז השני יוצא בקרוב לדרך.

נעמי בלומנטל: מדובר על עוד ייצור חשמל בטכנולוגיות מיחזור בהיקף של 450 מגו"ט.

נעמי בלומנטל: מעבר לכך, במשק החשמל אנחנו מתקדמים בהליכי תכנון ורישוי והקצאת אתרים עבור יצרנים פרטיים.

נעמי בלומנטל: כאן אנחנו צריכים כמובן את מינהל מקרקעי ישראל, ואני מקווה שהתהליכים יזורזו.

נעמי בלומנטל: דרך אגב, אנחנו צריכים את מינהל מקרקעי ישראל גם באשר לנושא רישוי לקידוחי מים.

נעמי בלומנטל: יש הרבה קשיים ביורוקרטיים, שאני מקווה שוועדת הכספים תוכל לסייע לנו לפרק את אותם מוקשים.

נעמי בלומנטל: כחלק מהצגת משק החשמל אנחנו מעלים לסדר היום גם את העניין של פיקוח טכני על בעלי רשיונות והענקת רשיונות למתקני כוח בחוף ליצרנים הפרטיים.

נעמי בלומנטל: אני עוברת למשק הגז הטבעי.

נעמי בלומנטל: אנחנו בוודאי מופתעים לטובה כאשר אנחנו רואים שיש כותרת ששמה "משק הגז הטבעי".

נעמי בלומנטל: אם לפני כמה שנים חשבנו שכשמדברים על גז טבעי אנחנו רק חושבים על מובארק ועל המדיניות שלו, הרי היום, כאשר אנחנו מדברים על משק הגז הטבעי, אנחנו בהחלט מדברים על גז טבעי שמצאנו בארץ.

נעמי בלומנטל: זו בשורה גדולה מאוד והלוואי שנמצא עוד ועוד.

נעמי בלומנטל: המשרד אמון גם על הגז הטבעי שנמצא בארץ וגם גז שאנחנו עשויים ואמורים לקבל מחברות שקשורות למצרים, כולל ממשלת מצרים, והרשות בתוככי עזה.

עופר חוגי: עם הפלסטינים אין לנו בכלל הסכם.

עופר חוגי: (חה"כ אברהם הירשזון מ"מ יו"ר הוועדה)

נעמי בלומנטל: גם ברשות הפלסטינית יש גז טבעי.

נעמי בלומנטל: חלק מהאנרגיה שלנו בוודאי יתבסס על הגז הטבעי.

נעמי בלומנטל: אני חושבת שאנחנו צריכים לברך על כך, כי יש לזה הרבה מאוד יתרונות.

נעמי בלומנטל: מה שעומד על סדר היום, וזה לא יידון בחוק ההסדרים, הוא חוק משק הגז, שאנחנו נקדם אותו.

נעמי בלומנטל: מדובר על הפקה של גז שיכולה להתבצע על סמך מכרזים שיוצאים.

ויצמן שירי: אמרת שכל נושא הגז לא יידון במסגרת חוק ההסדרים?

נעמי בלומנטל: בשלב זה לא.

ויצמן שירי: אתמול היה דיון על כך שהזכיינים לא רוצים שיוציאו מכרז.

נעמי בלומנטל: אתם דנתם יותר על הנושא של מלאי חירום וכו'.

נעמי בלומנטל: יש לנו כמה נושאים שקשורים לגז הטבעי 1.

נעמי בלומנטל: יש לנו זיכיונות לגבי הקידוחים.

נעמי בלומנטל: 2.

נעמי בלומנטל: עניין ההולכה – הגז שנקדח על ידי חברות שונות או על ידי המדינות השכנות מגיע בסופו של דבר לצרכן.

נעמי בלומנטל: לשם כך אנחנו פועלים לבנות את מערכת ההולכה שחלקו קרוב מאוד לחופי הים ובחלקו במרכז הארץ.

נעמי בלומנטל: צינור ההולכה בחלק הדרומי נכלל במה שמופיע כאן כתמ"א 37א.

נעמי בלומנטל: יש לזה כבר את האישורים הראשונים, אבל אנחנו צריכים להגיע לשלב של הביצוע.

נעמי בלומנטל: אנחנו גם צריכים להגיע לתמ"א 37א(2).

אמנון כהן: מה ההבדל בין הסעיפים?

נעמי בלומנטל: תמ"א 37א מדבר על מה שקורה לאורך הרצועה הדרומית.

נעמי בלומנטל: כלומר, זה נמצא קרוב לאשקלון לכיוון מישור רותם.

נעמי בלומנטל: כשאנחנו מדברים על תמ"א 37א(2) הכוונה היא על הרצועה הימית לאורך החופים וכניסה באשקלון.

נעמי בלומנטל: אנחנו הולכים לקידום של הליכי התכנון גם בתמ"א 37ב, שכוללת את התוואי היבשתי, מתחנת הכוח גזר עד לביא, לרבות ההסתעפויות לתחנות הכוח של חברת החשמל בתל-אביב וחיפה.

נעמי בלומנטל: אנחנו צריכים ונצטרך גם בעתיד את הסיוע של הוועדה לקידום החקיקה שקשורה למבנה משק הגז הטבעי וגם לגבי חוק הנפט.

נעמי בלומנטל: לשם כך נפנה אליכם בעתיד הקרוב ביותר.

אמנון כהן: שזה לא יהיה בחוק ההסדרים.

נעמי בלומנטל: אנחנו עומדים על כך שזה לא יהיה בחוק ההסדרים.

נעמי בלומנטל: לעניין חיפושי הנפט והגז – המשימות העיקריות שלנו לשנת 2001:

נעמי בלומנטל: אנחנו עושים הערכה מפורטת של עתודות הגז שנתגלו מול חופי אשקלון.

נעמי בלומנטל: כלומר, נתגלו עתודות ואנחנו רוצים לבדוק מה, כמה ואיך.

ויצמן שירי: מי עושה את הבדיקה ועל חשבון מי?

יעקב אפרתי: אנחנו עושים הערכה.

ויצמן שירי: אבל הבדיקה צריכה להיות של החברות.

יעקב אפרתי: החברות מביאות את הנתונים ואנחנו עושים את ההערכה.

נעמי בלומנטל: במסגרת המשרד שלנו אנחנו מבצעים מעקב שוטף אחר תגליות הנפט והגז, אומדן מאגרים וקביעת קצבי הפקה.

נעמי בלומנטל: בהמשך יהיה מסד נתונים על כל הקידוחים שכבר קיימים.

נעמי בלומנטל: לעניין משק הדלק – תרשו לי להתייחס לשתי חברות שקיימות היום – חברת תש"ן, שהזיכיון שלה פג בינואר 2001, ולבז"ן שהזיכיון שלה עומד לפוג ב-2003.

נעמי בלומנטל: לגבי תש"ן יושב עכשיו צוות בראשות החשב הכללי לבחון איך אנחנו מתמודדים עם התקופה שלאחר תום הזיכיון.

נעמי בלומנטל: תש"ן ובז"ן הן חברות שקיבלנו בירושה מתקופת המנדט ולכן גם היה להן זיכיון לכל כך הרבה שנים.

נעמי בלומנטל: הזיכיון שלהן היה לכ-70 שנה.

נעמי בלומנטל: כלומר, מה שמתבקש עכשיו הוא לבחון איך אנחנו צריכים להתמודד עם כל המשק של תזקיקים, נפט, דלק וכל האנרגיה האחרת.

נעמי בלומנטל: צריך לבחון איך אנחנו מתמודדים ואם אנחנו צריכים לבחון – וזה מה שעל פני השטח נראה שכדאי לעשות – איך מתייחסים לזה.

נעמי בלומנטל: לדוגמה, אם חברה קודחת ומוצאת נפט, למעשה אין היום בחוק עד איפה הזיכיון שלה, אם רק לקידוח, אם גם ההולכה, אם זה מגיע עד הצרכן הפרטי.

נעמי בלומנטל: מבחינת חקיקה וניהול הדברים די פרוצים.

נעמי בלומנטל: כשרואים את החברות האלה מתבקש לומר שכל המבנה שלהן הוא די ארכאי.

נעמי בלומנטל: פה אנחנו צריכים להתייחס אליהן בצורה קצת שונה כאשר לנו יש ראייה כוללת של כל משק החשמל והאנרגיה בארץ.

נעמי בלומנטל: לכן, אתם רואים לא מעט אי שקט בין העובדים, כי מדברים אם יהיה או לא יהיה פיצול בחברת בז"ן.

נעמי בלומנטל: אנחנו מדברים על היערכות פונקציונלית וגם חוקתית לגבי שינויים במתכונת החברות האלה, השינוע וכל התזקיקים.

נעמי בלומנטל: גם לגבי אחזקת מלאי אסטרטגית צריכה להיות היערכות.

ויצמן שירי: דובר אתמול על מלאי החירום לצבא.

ויצמן שירי: זה מופיע כרגע בחוק ההסדרים.

ויצמן שירי: עדיין לא קבעתם איך תתגמלו את בעלי המלאי ובאיזה צורה.

נעמי בלומנטל: התגמול יהיה בכך שהם יוכלו לנייד את המחיר.

ויצמן שירי: הם בכל זאת מחזיקים מלאי מת.

ויצמן שירי: הממונה על משק הדלק אמר שיצטרכו לפצות על כך.

נעמי בלומנטל: בהקשר לזה אנחנו גם מדברים על אחסון, על ניפוק לחברות, על הולכה וכו'.

נעמי בלומנטל: אנחנו מדברים גם על הגברת אכיפה של תקני בטיחות גם בדלק וגם בגז.

נעמי בלומנטל: זה מתייחס גם לגז הביתי – הגפ"ם – וזה כולל כמובן גם רישוי של פקחים, הרחבת סמכויות והאפשרות שלהם להגיש גם תביעות.

נעמי בלומנטל: כשנוסעים ברחבי הארץ אתם בוודאי תמהים על מיקום תחנות דלק.

נעמי בלומנטל: לדוגמה בכל כביש ירושלים-תל-אביב אני לא מוצאת תחנת דלק, אלא כאשר אני מגיעה לשורש.

נעמי בלומנטל: יש היום בארץ כ-750 תחנות דלק.

נעמי בלומנטל: כולנו שואלים את עצמנו למה אין יותר.

נעמי בלומנטל: לפיכך אנחנו נצטרך גם לפעול לכך שיהיה היצע גדול יותר של תחנות דלק.

נעמי בלומנטל: הנושא המעניין ביותר בתחום מדעי האדמה הוא מה שמתייחס לרעידות אדמה.

נעמי בלומנטל: אחרי כל האסונות שפקדו מדינות שכנות לנו, כמו טורקיה, אנחנו קצת רגישים לכל הנושא של רעידות אדמה.

נעמי בלומנטל: יש לנו תחנות ניטור שבודקות איפה יש יותר סיכוי לרעידות אדמה ואיפה פחות.

נעמי בלומנטל: כשרואים שיש מקום שהוא בעל רגישות גבוהה יותר או שיש סיכון גבוה יותר שעשויה להיות שם רעידת אדמה, אנחנו אמורים לבנות שם בצורה הרבה יותר בטיחותית, בצורה שתמנע את הרס הבית במידה ותהיה רעידת אדמה.

אמנון כהן: גם למשרד הבינוי והשיכון יש פרוייקט מיוחד לשם כך.

נעמי בלומנטל: המשרד שלנו הוא זה שמזהיר אותם.

יעקב אפרתי: זו בעצם ועדה בין-משרדית שהממשלה מינתה לשם היערכות לנושא.

נעמי בלומנטל: מה שאנחנו עושים הוא בעצם להעביר את המידע לרשויות התכנון.

נעמי בלומנטל: יכולה להיות רשות מקומית שתקבל תקנים יותר מחמירים באשר לבנייה, זאת בהתאם לבדיקה שנעשית על ידינו.

ויצמן שירי: יש במדינת ישראל אזורים מסוימים שיש חשש שהבתים שנבנו בהם לא יעמדו במידה שתהיה שם רעידת אדמה.

ויצמן שירי: לשם כך נועדה הבדיקה של הוועדה הבין-משרדית.

ויצמן שירי: אי אפשר לבדוק מה יהיה ברעידות אדמה עתידיות.

ויצמן שירי: יכולים לדעת מה היה ולשער מה עלול להיות.

אמנון כהן: של מי האחריות הכוללת ע הוועדה הזאת?

נעמי בלומנטל: לא אחת אנחנו מוצאים את עצמנו במצב שלמישהו יש את המידע, אבל יש כאלה שבונים מבלי להתייחס למידע הזה.

נעמי בלומנטל: מה שאנחנו מנסים לדאוג, לפחות בשלב מסוים, שלפחות המידע יגיע לכולם ושיהיה גם מידע עדכני.

מיכאל נודלמן: לשם כך צריך לדאוג למיפוי.

נעמי בלומנטל: יש לנו גם ניטור של מקורות המים.

נעמי בלומנטל: אנחנו מקימים עכשיו קבוצה גיאו- הידרולוגית.

נעמי בלומנטל: זו קבוצה חדשה שמוקמת במכון הגיאולוגי והיא אמורה לסייע בכל המחקרים של ניטור מקורות המים.

נעמי בלומנטל: הקבוצה הזאת קמה על רקע המשבר והמחסור במים.

נעמי בלומנטל: כך יהיה לנו הרבה יותר מידע בעיקר לגבי ההמלחה שעשויה להיות במידה ואנחנו חופרים עמוק יותר.

נעמי בלומנטל: השאלה היא עד כמה אנחנו מסתכנים בהמלחת מי התהום אם אנחנו חופרים עמוק יותר.

נעמי בלומנטל: אנחנו מנסים לפעול להסדרת הפעילות בענף המכרות והמחצבות, הקמת מרכז מידע אוקינוגרפי בחיפה, איכון שדה הנתונים ושיפור זמינותם תוך החדרת טכנולוגיות חדשות וקידום הפאן הכלכלי של החקלאות הימית.

נעמי בלומנטל: כאשר אנחנו מדברים על חקלאות ימית אנחנו מתייחסים בעיקר לדגים.

נעמי בלומנטל: נושא נוסף שאנחנו מטפלים בו – והוא בוודאי בין הנושאים שנמצאים ברומו של עולם מבחינתנו – זה נושא המים והביוב.

נעמי בלומנטל: אנחנו שומעים כל הזמן על משבר רציני שיש לנו במשק המים.

נעמי בלומנטל: באשר למים שפירים, אנחנו נערכים לאספקת מים לצרכים שונים במצב של שנים שחונות.

נעמי בלומנטל: ארבע השנים האחרונות היו שנים שחונות.

נעמי בלומנטל: למעשה משנת 1992, שהיתה שנה טובה מבחינת הגשמים, כל השנים לאחר מכן היו מעוטות משקעים.

נעמי בלומנטל: השנה היו בנגב יותר משקעים מאשר בצפון ויש לזה השלכות על מקורות המים.

נעמי בלומנטל: לפיכך צריך ליצור יותר מקורות מים ולפעול לכך שיהיו יותר קידוחים.

נעמי בלומנטל: יש לנו את אקוויפר החוף שבו אנחנו יכולים עדיין לקדוח, למרות שהמצב שם לא טוב במיוחד.

נעמי בלומנטל: באקוויפר ההר המצב לא טוב מבחינת המליחות.

נעמי בלומנטל: הקידוחים תלויים במינהל מקרקעי ישראל וזמינות של מקומות שאפשר לבצע בהם קידוחים.

נעמי בלומנטל: בוודאי שתישאל שאלה מה לגבי כל האלטרנטיבות מעבר לקידוחים של מים שהם פחות ופחות זמינים.

נעמי בלומנטל: יש אפשרויות שונות, כמו התפלת מי ים, טיהור מי קולחין להשקיה וכד'.

נעמי בלומנטל: כל הדברים האלה אפשריים.

נעמי בלומנטל: תתפלאו בוודאי לשמוע שבלונדון שותים את מי התמזה לאחר שעברו התפלות שונות ורבות.

נעמי בלומנטל: המשרד מדבר על יבוא מים מטורקיה ועל התפלת מי ים.

ויצמן שירי: זורמים לים 200 מיליון קוב מי קולחין וזה בזבוז אדיר.

נעמי בלומנטל: ברור שצריך לנצל את מי קולחין.

נעמי בלומנטל: ממשלות קודמות ידעו שאנחנו במחסור במים.

נעמי בלומנטל: ידעו שאם יש לנו שנות בצורת רצופות, אנחנו מגיעים לקו האדום מבחינת משק המים.

נעמי בלומנטל: מדוע הממשלות לא דאגו להתפלת מי ים, למה לא דאגו ליותר מתקנים לטיהור מי קולחין?

נעמי בלומנטל: כל פעם מגיעים לאותו מצב של מחסור וקו אדום.

נעמי בלומנטל: זה מזכיר את הסיפור על הסוס שלא נתנו לו לאכול ובסוף הוא מת.

נעמי בלומנטל: אני חושבת שכל האלטרנטיבות האלה היו צריכות כבר להיות זמינות.

אברהם הירשזון: מה קורה בתחום הזה?

נעמי בלומנטל: נצטרך להיערך במתכונת חירום ואני מניחה שנזדקק גם לסיוע של ועדת הכספים.

אמנון כהן: יש תוכנית מגובשת ומוכנה?

נעמי בלומנטל: יש תוכניות ויש גם החלטות בנושא.

נעמי בלומנטל: אני יכולה לומר שהטכנולוגיה להתפלת מי ים שהיתה לפני 15 שנה מיושנת לעומת הטכנולוגיה שקיימת היום.

נעמי בלומנטל: הטכנולוגיה היום היא כל כך מתקדמת שאם לפני 15 שנים המחיר לקוב היה סכום מסוים, היום העלות הרבה יותר נמוכה.

נעמי בלומנטל: אם בעבר התפתינו בשל עלויות נמוכות יותר לשאוב מי תהום, והיום אין כמעט מה לשאוב, אזי היום חייבים ללכת להתפלה מה גם שזה זול יותר ממה שזה היה לפני עשר שנים.

ויצמן שירי: אנחנו בין המדינות הבודדות בעולם שיש לה את כל הידע והיא לא מתפילה.

ויצמן שירי: כבר לפני 30 שנה התפלנו מי ים באיראן.

אברהם הירשזון: אנחנו מייצרים את הטכנולוגיה.

נעמי בלומנטל: בקשר למערכת הביוב – אנחנו מדברים על הביוב גם כדבר שאנחנו חייבים לו וגם כמים שעשויים להיות מים זמינים להשקיה בחקלאות ובשלב יותר מתקדם, שבוודאי בוחנים אותו עכשיו, אפילו כמי שתיה.

נעמי בלומנטל: זה נשמע על פניו רע מאוד, אבל יכול להיות שאם יראו לנו מה קורה בעולם בתחום הזה ונראה שכולם נשארו בריאים וחסונים אחרי שהם שתו ממי קולחין מטוהרים, אז אולי נחליט שגם בשבילנו זה טוב.

ויצמן שירי: זאת בשורה מאוד קשה.

ויצמן שירי: אם מדינת ישראל – המעצמה הכלכלית האזורית, שיש לה את כל הטכנולוגיות - תצטרך להגיע למצב כזה, זה בהחלט מצב לא טוב.

ויצמן שירי: האם זה בכלל כיוון מחשבה שעולה למישהו בראש, כלומר להשביח את מי הקולחין עד למצב של שתיה?

יעקב אפרתי: זה קיים בעולם.

ויצמן שירי: מישהו במשרד מעלה על דעתו שבמדינת ישראל יקרה כזה דבר?

ויצמן שירי: המחשבה לבד מפחידה.

נעמי בלומנטל: יש מדינות מאוד מתקדמות שבהן זה מתקיים.

נעמי בלומנטל: אם יאמרו לך שאתה יכול לקבל את אותם מים וזה עולה לך חצי מחיר, אתה תשקול את זה שנית.

ויצמן שירי: יש לנו ים ואפשר להתפיל את מימיו.

ויצמן שירי: אנחנו במדבר נבדה?

נעמי בלומנטל: בכל הקשור למערכת הביוב אנחנו בשלב מתקדם מאוד, אנחנו במהלך צעדים מרחיקי לכת, מתקדמים מאוד.

נעמי בלומנטל: במידה וזה יעניין אתכם אפשר יהיה להראות לכם בהזדמנות את כל המפות שקשורות לכך.

נעמי בלומנטל: ביישובי קו העימות קיבלנו תוספת תקציבית, כך שנוכל לפעול לכך ששם תהיה תשתית יותר מודרנית וטובה יותר.

נעמי בלומנטל: גם ליישובי הבדואים והמגזר הערבי בכלל יש תוספת תקציבית.

נעמי בלומנטל: התקבלה על כך החלטה בחודש אוקטובר.

נעמי בלומנטל: לגבי מינהל מקרקעי ישראל - אני צריכה ללמוד עוד את הנושא הזה, אבל נראה לי שיש שם הרבה מה לעשות ואני לא מוצאת את קצה החוט.

נעמי בלומנטל: אנחנו נתקלים במינהל מקרקעי ישראל בכל מיני דברים וגם בתפקידי הקודם הייתי עדה לכך שאנחנו מאוד רוצים שתהיה קרקע זמינה, שאפשר יהיה לתכנן, לקדוח או לבנות, והתשובה היא תמיד מינהל מקרקעי ישראל.

נעמי בלומנטל: היינו מצפים שתהיה הגברה של קצב שיווק הקרקעות ויוקם מאגר מידע על נכסי הקרקעות.

אמנון כהן: קודם כל צריך לשמור על הקרקעות.

נעמי בלומנטל: אנחנו מצפים שיהיו אכיפה ופיקוח על שימושים לא חוקיים בקרקע.

נעמי בלומנטל: ניסיתי לתת את הסקירה כמיטב יכולתי והבנתי בשלב הזה.

נעמי בלומנטל: אני מבקשת שתתייחסו לשני הדפים שחולקו לכם, שבהם אנחנו מבקשים כמה תוספות לתקציב המשרד וגם ליידע אתכם לגבי קידום המדיניות שלנו, כדי שזה יעלה על סדר יום הוועדה.

נעמי בלומנטל: ייתכן שהבקשה לתוספת תקציב לשם כך תבוא בהמשך.

נעמי בלומנטל: יש לנו בקשה לתוספת תקציב למגזר המיעוטים.

נעמי בלומנטל: מדובר בתוספת תקציבית של 100 מיליון שקל לשנה, 400 מיליון שקל לארבע שנים.

נעמי בלומנטל: זו החלטת ממשלה מחודש אוקטובר והיא עדיין לא מופיעה בתקציב

עופר חוגי: זה נמצא ברזרבה.

נעמי בלומנטל: אנחנו מבקשים גם תוספת של 250 מיליון שקל לטיפול נקודתי.

נעמי בלומנטל: הסכום הזה מיועד לשלוש שנים, 83 מיליון שקל בשנה הראשונה.

ויצמן שירי: את בעצם מדברת על החלק היחסי של המשרד שלכם בכל הנושא של טיפול נקודתי.

טלב אלסאנע: זה מיועד ליישובים מוגדרים?

אברהם-בייגה שוחט: כן.

נעמי בלומנטל: תוכל לקבל את רשימת היישובים.

נעמי בלומנטל: היתה החלטה של ועדת שרים לגבי מסע פרסום לחיסכון במים.

אמנון כהן: יש מסע פרסום כזה.

יעקב אפרתי: המסע הזה הסתיים.

יעקב אפרתי: מה שהיה זה היה על חשבון השנה הקודמת.

אמנון כהן: זה לא נמצא בבסיס התקציב?

ויצמן שירי: 20 מיליון שקל לשנתיים עבור פרסום, זה סכום גדול מאוד, לעומת תוספת של 100 מיליון שקל להשבחת מים.

ויצמן שירי: הפרופורציה הזאת לא הגיונית.

נעמי בלומנטל: אנחנו מבקשים גם תוספת לאיתור מוקדי זיהום במקורות מים.

נעמי בלומנטל: כפי שראיתם קודם לכן, כאשר יש שאיבה מוגברת יש השלכה על זיהום המקורות והמליחות.

נעמי בלומנטל: חסרים לנו 15 מיליון שקלים לשם כך ואני בטוחה שאתם תענו לבקשה הזאת, כי אתם מבינים את החשיבות של זה.

ויצמן שירי: מדוע זה לא מגיע מתקציב מינהל מקרקעי ישראל?

נעמי בלומנטל: אני אתייחס לכך בהמשך.

נעמי בלומנטל: בשל המשבר והמחסור האדיר במים, אנחנו כמובן צריכים כמה שואבים.

נעמי בלומנטל: מדובר בתוספת של 14 עובדים לנציבות המים.

נעמי בלומנטל: אנחנו צריכים גם תוספת לכוח אדם לפיקוח על משק המים.

נעמי בלומנטל: יוצאות כל מיני תקנות וחוקים לגבי מכסות מים, אבל אין מי שיפקח על כך.

נעמי בלומנטל: אין לנו בעצם מספיק אמצעים ואנשים כדי שיפקחו על ההחלטות שמתקבלות.

נעמי בלומנטל: לכן גם בהקשר הזה אנחנו זקוקים לתוספת של כוח אדם.

נעמי בלומנטל: אנחנו רוצים ליידע אתכם לגבי פרוייקט מאסף השפכים של נחל רבה שילה.

נעמי בלומנטל: זה אמור להיות מוכרז כפרוייקט לאומי.

נעמי בלומנטל: לידיעתם, יש לנו עדיין קושי רציני בקו השפכים שמנקז את היישובים על גב ההר.

נעמי בלומנטל: כאן נצטרך, ברמת עדיפות גבוהה, לפעול לכך שהיישובים יחוברו ויהיו בתוך קו ביוב שאנחנו אמורים לבנות אותו.

נעמי בלומנטל: מדובר על קו שמחבר את אריאל, ברקן, עלי זהב, פדואל עד לבית אריה, שיתחבר בסופו של דבר לשפד"ן בסביבות ראש העין.

נעמי בלומנטל: בנוסף על כך אנחנו מדברים על קו שפכים מזרחי שיש לבנות.

נעמי בלומנטל: הרשויות המקומיות שמחוברות לשפד"ן יממנו את זה, אבל הם רוצים רשת ביטחון תקציבית.

נעמי בלומנטל: בשתי הנקודות האחרונות בדפים הללו אנחנו מבקשים תוספת לכוח אדם לפיקוח במשק הגז, כדי שלא נמצא את עצמנו במצב שיש דליפת גז ואף אחד לא יודע בקשר לזה.

אמנון כהן: אין פיקוח?

נעמי בלומנטל: יש, אבל צריך לעשות רה-אורגניזציה.

ויצמן שירי: את זה הייתם יכולים להכניס למכרז שאמור להיות לזכייני הגז.

נעמי בלומנטל: מדובר בגפ"ם, שהוא גז ביתי.

נעמי בלומנטל: אנחנו לא רוצים שבמקרה של הרעלה ישאלו מי אחראי.

נעמי בלומנטל: אנחנו לא נוכל להיות אחראים במידה ולא יהיה לנו את כוח האדם הזמין על מנת שאפשר יהיה לפקח.

נעמי בלומנטל: צריך גם תוספת תקנים ליחידת המכרות והמחצבים.

נעמי בלומנטל: אני רוצה להודות לכולם ושתהיה לנו הרבה הצלחה.

נעמי בלומנטל: אני מחכה מאוד לשיתוף פעולה אתכם.

נעמי בלומנטל: בכך אני מבטאת גם את פנייתו של השר אביגדור ליברמן.

נעמי בלומנטל: אני רוצה לשבח את עובדי המשרד על העבודה שעשו וגם על הצורה שבה הם הכינו אותי לקראת הישיבה הזאת.

אברהם הירשזון: אני מודה לסגנית השר על הסקירה המעמיקה והמאלפת.

אברהם הירשזון: אנחנו מלאי השתאות על כך שהצלחת בתקופה כזאת קצרה ללמוד את החומר.

אברהם הירשזון: אני מציע שנעבור לשלב השאלות של חברי הכנסת, ואז המנכ"ל יוכל להתייחס בדבריו לשאלות.

טלב אלסאנע: בעניין התוספת לתקציב שהמשרד מבקש – המשרד דורש תוספת של 100 מיליון שקל למגזר המיעוטים.

טלב אלסאנע: אני חושב שלצרכים של המגזר הערבי, התוספת הזאת קטנה.

טלב אלסאנע: נעשו תוכניות לגבי המגזרים השונים הנכללים תחת השם הכולל של המגזר הערבי.

טלב אלסאנע: יש בדואים בצפון, המגזר הערבי והמגזר הבדואי בדרום.

טלב אלסאנע: לפיכך אני מבקש לשאול איך נעשתה החלוקה של התוספת התקציבית הזאת לכל מגזר ואם זה כולל גם את המגזר הבדואי בדרום.

ויצמן שירי: אתה מבקש לשאול איפה זה צבוע נקודתית.

טלב אלסאנע: לגבי הטיפול הנקודתי, אני מבקש לדעת לאיזה יישובים בדיוק זה מתייחס.

טלב אלסאנע: אני מבקש לדעת אם זה נעשה לפי חתך סוציו-אקונומי, בעיות, אבטלה, עוני וכו' ומה המצב של היישובים הערבים והבדואים בטיפול הנקודתי.

טלב אלסאנע: לגבי מסע הפרסום לחיסכון במים – האם זה שווה את ההשקעה הזאת או שחבל על הכסף הזה וכדאי להשקיע אותו בדברים אחרים?

טלב אלסאנע: אני מפנה את תשומת לבכם לעמוד 62 בהצעת התקציב של מינהל מקרקעי ישראל.

טלב אלסאנע: בעמוד זה יש התייחסות לרכישות – סעיף 980412 - רכישת זכויות בהסדר קרקעות עם הבדואים.

טלב אלסאנע: לזה מוקצה סכום של 250 מיליון שקל.

טלב אלסאנע: למה זה מתייחס, מה זה כולל ולמה הכוונה?

טלב אלסאנע: בעמוד 58 – בסעיף תכנון ופיתוח במגזרי המיעוטים – למה הכוונה ומה הכספים המיועדים למטרה הזאת?

טלב אלסאנע: בעמוד 26 – בסעיף פיתוח ביישובי הבדואים בנגב - מדובר על תקציב של 215 מיליון שקל.

טלב אלסאנע: האם זה כולל את העניין של הרכישות, מה חלקן של הרשויות המקומיות ואם הן שותפות או לא שותפות?

טלב אלסאנע: האם הסכום הזה עומד לרשות המינהלת?

ויצמן שירי: צריך גם לשאול כמה נוצל מתקציב שנת 2000?

יעקב אפרתי: הוא נוצל במלואו.

ויצמן שירי: זאת להבדיל מהשנה שלפני כן שרק חצי נוצל.

יעקב אפרתי: זה הישג אדיר.

ויצמן שירי: למגזר המיעוטים המשרד מבקש תוספת של 100 מיליון.

ויצמן שירי: יש החלטת ממשלה על תוספת של מיליארד שקל כל שנה – ארבעה מיליארד בארבע שנים – שצריכים להתחלק בין כל המשרדים.

ויצמן שירי: ניסיתי לעקוב אחרי העניין הזה, שכן התקציב הזה הוגש לנו בחודש אוקטובר החלטת הממשלה הסופית היתה למעשה לאחר שהדפיסו את ההצעה הזאת.

ויצמן שירי: אנחנו הולכים להצביע ולחפש אחר כך את הכספים האלה יהיה קשה, כי באופן טבעי אף משרד לא ירצה לוותר.

ויצמן שירי: משרד התשתיות הוא משרד שיכול להראות לנו אם יש שינוי או אין שינוי במדיניות, אם מדובר בפיתוח מקורות המים, הביוב וכו'.

ויצמן שירי: אני לא ראיתי בתקציב, אפילו לא שקל אחד, שום השקעה בפיתוח תשתיות לביוב וכל מה שמשתמע מזה למגזר הבדואי.

ויצמן שירי: יש הבטחה לכך והם לא יחכו עוד שנה.

ויצמן שירי: אני, כשכן שלהם, לא רוצה שנגיע למצב כמו שהיה בצפון.

ויצמן שירי: קרוב לוודאי שמה שקרה בצפון היה בעיקר בגלל בעיה כלכלית ולא בגלל בעיה פוליטית.

ויצמן שירי: יש החלטת ממשלה בהיקף תקציבי גדול ואי אפשר בסכומים כאלה לעשות אחר כך העברות.

ויצמן שירי: אנחנו יודעים שאף משרד לא יוותר אפילו על שקל מתקציב משרדו.

ויצמן שירי: כל משרד יאמר בצדק שאת התקציב שלו הוא כבר תכנן מראש והוא יודע לאן זה הולך.

ויצמן שירי: אם בסופו של דבר רק 100 מיליון שקל הם תוספת לפיתוח מקורות המים, זה מראה עד כמה התקציב של מדינת ישראל במצוקה.

ויצמן שירי: באופן טבעי פה הבטן הרכה ואם חושבים שאם הם חיכו חמישים שנה, הם יחכו עוד שנה, זו טעות.

ויצמן שירי: להתחיל את הארבע שנים שהממשלה דיברה עליהם בעוד שנה או שנתיים תהיה טעות.

ויצמן שירי: אני לא רוצה לראות שוב חורף כמו שהיה לפני שנה, שילדים הולכים ליד הבית שלי בלי נעליים, גרים בתוך צריפי פח וכו'.

ויצמן שירי: אני חושב שמשרד התשתיות היה צריך לבוא היום ולהצביע איפה התקציבים האלה נמצאים.

ויצמן שירי: אני מבקש באופן אישי לתת לעניין הזה את הדעת ובכל מקרה לפני שאנחנו מאשרים את התקציב, כי אחרת אני לא חושב שצריך לאשר את זה.

ויצמן שירי: ממשלת האחדות היא ממשלה שצריכה לאחד את העם ולא שמגזר מסוים, גם אם הוא לא בקואליציה, ירגיש מקופח ושהבטיחו הבטחות רק בגלל המאורעות שהיו בחודש אוקטובר ורק בשביל להרגיע את העניין, מה שנקרא "כאלאם פאדי".

ויצמן שירי: לא הייתי רוצה שנצביע עבור תקציב שהדבר הזה לא מופיע בו.

ויצמן שירי: אני גם מבקש שהוא יהיה צבוע, כי למדתי שכל מה שלא צבוע בסופו של דבר איננו.

ויצמן שירי: לכן, כשמדברים על תוספת של 100 מיליון שקלים, אני מבין שזה החלק היחסי של מה שמשרד התשתיות היה צריך לתת.

ויצמן שירי: לגבי העניין של הטיפול הנקודתי – למעלה משנה אנשים מריצים תוכניות וחלקן אף נכנסו אפילו לעבודה.

ויצמן שירי: רשויות מקומיות לקחו גם התחייבויות וכתוצאה מהדבר הזה שכל פעם הצהירו על הנושא הזה, יש גידול משמעותי בתקציב לטובת הדברים האלה, ואילו אתם אומרים שזה לא מופיע.

ויצמן שירי: אתם מדברים על תקציב של כ-200 מיליון שקל שחסרים ושיש הבטחה שלטונית לגביהם.

ויצמן שירי: אתמול אמר חבר הכנסת שוחט שיש החלטת ממשלה לעניין משק הגז.

ויצמן שירי: כל בן אדם בתל-שבע, בדימונה, בירוחם, במצפה רמון ובאופקים יודע שהוא בטיפול הנקודתי, ולכן החלטת הממשלה לא יכולה להישאר על הנייר בלבד.

ויצמן שירי: אם אתם אומרים שאין שום דבר מהדבר הזה, משמעות הדבר שגם במשרדים אחרים אין, כי אצלכם קל יותר לבדוק את הדברים.

ויצמן שירי: למדתי פעם שאנשים מתחילים את העבודה מתחת לאדמה וברגע שאין מתחת לאדמה בטח לא יהיה מעל לאדמה.

ויצמן שירי: לכן אני מציע שבעניין הזה תתמקדו בדרישה האמיתית וקודם כל לקיים החלטת ממשלה.

ויצמן שירי: זה לא דבר שנתון למדיניות חדשה של שר חדש.

ויצמן שירי: כרגע יש החלטה שלטונית ויש לה המשכיות, כמו שממשלה חותמת על הסכם שלום ויש לזה אחר כך המשכיות.

ויצמן שירי: לא מדובר כאן בזכות לבקש, אלא בזכות לדרוש.

ויצמן שירי: אם לא יהיה הדבר הזה, אני אישית אמליץ לסיעת העבודה לא להצביע בעד התקציב, כי אני לא רוצה שמחר בבוקר הדבר הזה ייהפך להיות תקדים, שממשלה מתחייבת לדבר אמיתי ולא מקיימת אותו.

ויצמן שירי: כל פעם הזכירו לנו שהתקציב גדל באופן משמעותי כתוצאה מכך שמתקנים פער של שנים.

ויצמן שירי: אני לא רוצה שיחכו בלוד, ולא ברמלה ולא בעכו.

אמנון כהן: אני מברך את השר החדש להיבחרו, אותך כסגנית השר ואת המנכ"ל וכל הצוות המקצועי.

אמנון כהן: אתם מבקשים תוספת לתקציב המשרד ואני מבקש לשאול לגבי הטיפול הנקודתי.

אמנון כהן: הבנתי שיש הנחיה של הממשלה שמתוך מעטפת התקציב הקיימת כל משרד צריך להקצות משאבים לנושאים האלה ולרשויות ספציפיות.

אמנון כהן: אני מבין שהתוספת הזאת היא בנוסף, אלא אם כן אתם אומרים שלא שריינתם אצלכם שום דבר ואם יתנו לכם את זה – זה מה שיהיה, ואם לא יתנו – לא יהיה.

אמנון כהן: אני מברך על פרוייקט מאסף השפכים נחל רבה שילה.

אמנון כהן: מי אמור להכריז על פרוייקט לאומי?

יעקב אפרתי: המשרד.

יעקב אפרתי: המשמעות של זה היא השקעה כספית של הממשלה באופן חריג ביחס למה שמקובל.

אמנון כהן: אני חושב שכל משרד חייב לקחת על עצמו פרוייקט לאומי אחד ולהוביל אותו.

אמנון כהן: אני מברך אתכם על כך, למרות שאני לא יודע אם זה פחות חשוב או יותר חשוב, אבל אני מעריך שעשיתם את העבודה המקצועית.

אמנון כהן: נושא חשוב אחר שאני חושב שצריך לתת עליו את הדעת, הוא נושא משק המים בכללותו.

אמנון כהן: בגלל מחסור במים, צו השעה הוא לבדוק את כל הדברים הקשורים לכך.

אמנון כהן: ציינו חבריי שאנחנו מומחים בדברים האלה, מוכרים את הידע שלנו להרבה מדינות, ולא ייתכן שלעצמנו לא נשתמש בידע החשוב הזה.

אמנון כהן: אני מבקש שתגישו לוועדת הכספים פירוט של הדברים שאנחנו צריכים לתת עליהם את הדעת.

אמנון כהן: בקשר למינהל מקרקעי ישראל – חבר הכנסת שירי ציין שהוא פנה מספר פעמים למנהל המינהל ולא קיבל חזרה תשובה.

אמנון כהן: אני מצטרף לתלונה שלו, אומנם לא באותה נימה, אבל גם אני השארתי מספר הודעות למנכ"ל הקודם ואף אחד לא חזר אליי.

אמנון כהן: כנראה שצריך לעשות בדיקה פנימית, כי ייתכן שהשיחות לא עוברות למנכ"לים.

אמנון כהן: אין לנו עניין להמציא את התלונות האלה.

אמנון כהן: לי זה קרה עם המנכ"ל הקודם ואני שומע מחבר הכנסת שירי ויצמן שזה קרה גם לו.

אמנון כהן: ייתכן שזו שיטה בתוך המשרד.

אמנון כהן: סגנית השר גם ציינה שיש הרבה בעיות במינהל.

אמנון כהן: אני רואה בעיה קשה בכך שיש השתלטות על שטחי מדינת ישראל ואין אכיפה בנושא הזה.

אמנון כהן: לי כואב מאוד שאם אחד רוצה לפתוח איזשהו חלון בביתו, הוא צריך לעבור מדורי גיהינום, ואילו אחר בונה וילה שעולה מיליון דולר בלי שום אישורים ובלי שום היתרים ואף אחד לא נוגע בו.

אמנון כהן: אלה דברים חשובים מאוד וצריך לתת עליהם את הדעת.

אמנון כהן: אני מבקש להעביר את הדברים האלה לשר, שחייבים לעשות פה עבודת אכיפה רצינית, כי לא ייתכן שיעשו דברים כאלה ולא תהיה שום ענישה והכל יעבור בשלום.

אמנון כהן: אני יודע שיש מכרזים שנתקעים הרבה מאוד שנים במינהל.

אמנון כהן: אני מכיר הרבה מאוד תוכניות שתקועות במינהל מקרקעי ישראל, לפחות מה שקשור לרמלה.

אמנון כהן: אני תושב רמלה ואני בקשר עם ראש העיר ואני יודע ששלוש-ארבע שנים יש תוכניות שתקועות.

מירון חומש: אני לא מבין את השאלה.

אמנון כהן: כאשר המכרזים צריכים לצאת על ידי מינהל מקרקעי ישראל, שכן הקרקע שייכת למינהל, המכרזים מתעכבים.

אמנון כהן: אני לא יודע איזו ביורוקרטיה יש במינהל, אבל שנים על גבי שנים לא יוצאים מכרזים.

מירון חומש: אתה מתכוון שמכרזים לא יוצאים אחרי שתוכנית אושרה?

אמנון כהן: הכל אושר ומחכים רק למכרז של המינהל.

אברהם הירשזון: אני מציע שהעניין הזה ייבדק ספציפית מול ראש עיריית רמלה.

אברהם הירשזון: אני מבקש מסגנית השר לדאוג לכך שפניות חברי הכנסת ייענו.

אברהם הירשזון: מסתבר שאם מעלים את הנושא הזה, כנראה שהנושא כואב.

אברהם הירשזון: אני מבקש שתיפתח תקופה חדשה במשרד ושיהיה שיתוף פעולה בין חברי הכנסת, שהם נציגי ציבור, לבין עובדי המשרד.

אברהם הירשזון: אני חושב שגם חשוב שהדרג המינהלי יקרין את הדברים האלה ואז אני בטוח שלא יהיו טענות, אלא שחברי הכנסת ישבחו דווקא את שיתוף הפעולה.

נעמי בלומנטל: אני בהחלט אקח את זה לתשומת לבנו.

מיכאל נודלמן: היום בבוקר שמעתי ברדיו את מנכ"ל "מקורות" שאמר שאם תהיה עוד שנת בצורת לא יהיה מה לשתות.

מיכאל נודלמן: השאלה שלי היא מתי יתפילו בארץ מי ים ומה קורה עם אספקת מים מטורקיה?

מיכאל נודלמן: מדוע הוחלט להקים מתקן להתפלת מי ים באשדוד?

מיכאל נודלמן: מדוע לא עושים את זה באשקלון, היכן שיש תחנת כוח לייצור חשמל?

מיכאל נודלמן: אתם צריכים לזכור שצריך להשתמש ב-40 מיליון טון סולר כדי לחמם מים לשם התפלה.

מיכאל נודלמן: בתחנות הכוח יש מים חמים וחבל לא לנצל אותם.

מיכאל נודלמן: מדוע לעשות את זה באשדוד ולא ליד תחנת כוח?

מיכאל נודלמן: השאלה החשובה היא מתי יהיו מים, כי כבר ארבע שנים שאני כותב מכתבים לשר האוצר ולראש ממשלה על כך שלא יהיו לנו מים, ואילו היום אני שומע שוב שאין אפילו התחלה של בנייה של מתקן התפלה, מה גם שמה שהחליטו הוא לא כל כך רווחי.

נעמי בלומנטל: אנחנו נקבל החלטות בשבועיים הקרובים.

מיכאל נודלמן: יש כבר מכרז לכך.

עופר חוגי: בתקציב מינהל מקרקעי ישראל יש תקציב לצורכי פיתוח שעומד על 2.5 מיליארד שקל.

עופר חוגי: ב-99' התקציב הזה היה 737 מיליון שקל.

עופר חוגי: אני מבקש לדעת איזה פרוייקטים נוצלו ולאן הלכו כ-2 מיליארד השקלים.

עופר חוגי: לגבי תפיסת הקרקעות בגליל – כל כפר משתלט על כל גבעה ובונים איך שרוצים.

טלב אלסאנע: יש להם מצוקת מגורים.

טלב אלסאנע: היישובים היהודים מקיפים אותם והופכים אותם לבית סוהר.

טלב אלסאנע: אלה סיסמאות קלושות.

עופר חוגי: אני מוכן לקחת אותך לסיבוב כדי שתראה את המציאות.

עופר חוגי: השאלה שלי היא אם יש תכנון לכפרים האלה ואם יש הגבלה כמו שיש בכל יישוב.

עופר חוגי: בכל יישוב רגיל יש תוכנית, יש תוכנית מתאר והיישוב יודע אם הוא צריך לגדול או לא לגדול.

עופר חוגי: לא ייתכן שאיש כטוב בעיניו יעשה.

עופר חוגי: באזורים סביב ירושלים הרשות הפלסטינית בונה ובכל הכפרים שם הבנייה מגיעה עד לכביש.

עופר חוגי: הם בונים איך שהם רוצים וכמה שרוצים.

עופר חוגי: יש שם בניה מסיבית – הם בונים קומה ראשונה ואת הבניה של ארבע הקומות האחרות הם לא משלימים ועוברים לבית הבא.

עופר חוגי: אני חושב שזה מצב לא תקין, במיוחד באזורים שיש חורים.

עופר חוגי: האזורים הריקים שבין שכונה לשכונה מתמלאים אחרי חודש-חודשיים.

עופר חוגי: בדרך לביתר עלית - -

מירון חומש: אני מאוד מצטער, אבל המינהל לא עוסק בנושא הקרקעי בשטחים.

עופר חוגי: אני מדבר על אזורים בירושלים שצמודים לשטחי של הרשות.

מירון חומש: ככל שמדובר בשטחים, המינהל הוא לא הכתובת.

מירון חומש: אם אתה מדבר בתוככי מדינת ישראל, אין לי בעיה.

עופר חוגי: אני מדבר על שטחים שגובלים בשטחי B.

עופר חוגי: אני מדבר על שטחים כאלה שהיום יש בהם בנייה מסיבית.

עופר חוגי: מתי תתוכנן שכונה חדשה לירושלים?

עופר חוגי: מתי חושבים לתכנן את הרחבת ירושלים או שמתכוונים שכל אוכלוסיית ירושלים תעבור לבית שמש או לקרית ספר או לביתר?

עופר חוגי: האם יש תוכנית של המינהל לשם כך?

מירון חומש: אין תוכנית כזאת.

מירון חומש: המינהל לא מתכנן שכונות.

מירון חומש: השאלה הזאת נוגעת למשרד הפנים ולא למינהל או משרד השיכון.

עופר חוגי: בנושא של המכרזים לאספקת חשמל – יש היום בעיה, שאני חושב שהיא חמורה, שכל מי שזוכה במכרז צריך למכור את החשמל לחברת חשמל.

עופר חוגי: לא ייתכן שהחתול ישמור על השמנת.

עופר חוגי: אני חושב שזה מצב אבסורדי שחברת החשמל היא מונופול והיא זו שתקנה את החשמל ותהיה בעל הבית של החשמל.

עופר חוגי: אני חושב שגם הממונה על ההגבלים העסקיים עמד על זה בתוקף, אבל המצב לא משתנה.

יעקב אפרתי: המצב השתנה, אולי לא מספיק.

עופר חוגי: לגבי מפעלי מים בהסכמי שלום – יש גידול של 20 מיליון שקל בתקציב הזה ואני רוצה לדעת אם היה שינוי כלשהו בהסכמי השלום שמחייבים את זה.

עופר חוגי: אני גם מבקש לדעת אם יש לכם הערכה לגבי היקף ההכנסות של משק הגז הטבעי – כמה תגמולים ייכנסו למדינה בשלוש השנים הקרובות?

יעקב אפרתי: קודם שיהיה גז.

עופר חוגי: אני מבקש לדעת מה ההערכה שלכם לגבי היקף התגמולים.

אברהם הירשזון: אני מבקש לקבל תשובה על מספר דברים.

אברהם הירשזון: א.

אברהם הירשזון: מהי מדיניות המשרד לחמש-שש השנים הבאות, משום שאני חושב שמדיניות נוכחית של שנה צריכה להיות נגזרת ממדיניות ארוכת טווח של משרד.

אברהם הירשזון: אם יש מדיניות כזאת אני מבקש לדבר עליה.

אברהם הירשזון: ב.

אברהם הירשזון: איזה הדגשים מיוחדים השר הנוכחי מתכוון לשים בתוך המשרד הזה?

אברהם הירשזון: אני בטוח שיש לו עדיפויות מסוימות ואני חושב שזה צריך לבוא לידיעת חברי הוועדה.

אברהם הירשזון: ג.

אברהם הירשזון: אני מבקש לקבל תשובה לגבי סקר שערך משרד הבריאות על כך שהמים באקוויפר החוף בחלקם הגדול מסוכנים לשתיה.

אברהם הירשזון: שמעתי שסגנית השר דווקא אומרת שבאקוויפר החוף המצב לא כל כך נורא כמו באקוויפר ההר.

יעקב אפרתי: בהיבט של המחסור או בהיבט של הזיהום?

יעקב אפרתי: אלה שני דברים שונים.

אברהם הירשזון: אני מדבר עכשיו מההיבט של הזיהום.

יעקב אפרתי: מההיבט של הזיהום זה קטסטרופה.

אברהם הירשזון: ההיבט של הזיהום הוא בסופו של דבר גם היבט של המחסור, אלא אם כן מסתירים מהציבור מידע ונותנים לו לשתות מים שלא ראויים לשתיה.

אברהם הירשזון: אני יודע שבמשרד הבריאות יש סקר כזה ועד היום לא הוציאו אותו.

יעקב אפרתי: אני אנסה לענות על חלק מהשאלות ששאלו חברי הכנסת.

יעקב אפרתי: השאלה הראשונה שנשאלנו היא לגבי התקציבים שחסרים, שהם תוצאה של החלטת הממשלה.

יעקב אפרתי: אנחנו פועלים בעיקר בתחום הביוב.

יעקב אפרתי: בתחום הביוב, לנו כמשרד, בדרך כלל הסיוע שלנו הוא לכל רשות מקומית על פי המתקנים שמוגדרים לה ומאושרים לה כתוכנית אב שהרשות מכינה והמערכת שלנו מאשרת.

יעקב אפרתי: זה היקף התקציב ולכן כששואלים אותי איך נקציב את התקציב הזה, אזי התשובה היא שלכל אחד לפי מידות הפתרון שגוזרים בשבילו.

יעקב אפרתי: כלומר, המטרה היא לפתור את בעיית הביוב ולא לחלק את זה.

יעקב אפרתי: נכון לרגע זה, עד שלא יהיה שינוי בתקציב, יש לנו מקורות של הלוואות, שזה התקצוב הסטנדרטי שנותנים לכל הרשויות.

יעקב אפרתי: כאשר אנחנו מדברים על המגזרים המועדפים, אם זה מגזר המיעוטים – המגזר הערבי, הבדואי והדרוזי – ואנחנו מדברים על הטיפול הנקודתי, פה הממשלה בגלל העובדה שכמה רשויות מקומיות בעלות אוכלוסיות סוציו-אקונומיות נמוכות ולא יכולות לממן הסדר הלוואות מגבייה מהירה מהתושבים עצמם, הממשלה באה לקראתם ואומרת ש-50% מההשקעה יהיה במענק והיתרה יהיה בהלוואה להחזר על ידי התושבים.

יעקב אפרתי: כמובן שאנחנו נמשיך לקדם את הפרוייקטים, כי אנחנו רואים חובה וצורך לשמור על מקורות המים שלנו ולכן אנחנו צריכים לטפל בכל נושא הביוב.

יעקב אפרתי: נמשיך ונקדם את הפרוייקטים באמצעות הלוואות.

יעקב אפרתי: אנחנו מקווים מאוד שהחלטת הממשלה, שעדיין לא קיבלה ביטוי בתקציב של שנת 2001, אכן תקבל ביטוי במהלך הזמן.

יעקב אפרתי: זה לא צריך לעצור את הפרוייקטים שלנו, אלא רק צריך לשנות חלק מהתקציב שלנו מהלוואות למענקים.

יעקב אפרתי: אני מקווה שזה יהיה.

יעקב אפרתי: יש הסכמה עם אגף תקציבים שזה יהיה, אנחנו לא יודעים מתי, אבל זה לא עוצר לנו את הפרוייקטים ואנחנו נמשיך ונקדם כל פרוייקט בקצב הביצוע שהוא יכול לבצע.

יעקב אפרתי: זאת המגבלה העיקרית – מה קצב הביצוע שכל רשות מקומית יכולה להוביל את הפרוייקט.

אמנון כהן: אתה מדבר על הטיפול הנקודתי?

יעקב אפרתי: אני מדבר עכשיו על המגזר הערבי ועל הטיפול הנקודתי, שכולם נופלים באותה קטגוריה של המרת חלק מההלוואות במענקים.

יעקב אפרתי: אנחנו מטפלים בזה ומריצים את זה וכשיבוא התקציב אנחנו נמיר את זה מהלוואות למענקים.

אמנון כהן: בבסיס התקציב של המשרד ישנו תקציב מסוים?

יעקב אפרתי: כהלוואה.

יעקב אפרתי: תקציב הביוב הוא בסדר גודל של כחצי מיליארד שקל.

יעקב אפרתי: סך הכל ההשקעות שעשינו עד היום בביוב זה סדרי גודל של 2.5 מיליארד שקל ואנחנו צריכים עוד תקציב בסדר גודל כזה כדי לסיים את הטיפול בכל מערך הביוב במדינת ישראל.

יעקב אפרתי: בטיפול הנקודתי במגזר הערבי והבדואי אנחנו גם נכנסים למערכות הביוב הפנימיות, אנחנו לא נשארים רק במערכות התפעול החיצוניות.

עופר חוגי: חבר הכנסת שוחט אמר שברזרבה הכללית הוא הקצה כסף בשביל הטיפול הנקודתי.

יעקב אפרתי: אנחנו נשמח מאוד לקבל את זה, כי זה יעזור לנו לקדם בתאוצת יתר את הביצוע של הפרוייקטים האלה.

עופר חוגי: בישיבה בה הוצג תקציב משרד השיכון אמר חבר הכנסת שוחט שההתחייבויות למגזר הערבי היו מהרזרבה הכללית.

עופר חוגי: כלומר, התוספת שלא תוקצבה נמצאת ברזרבה הכללית.

יעקב אפרתי: אני חושב שמחובתנו כמשרד להציג את החוסר הזה ולהעלות אותו על שולחן הוועדה כשמדובר בתקציבנו.

יעקב אפרתי: יש דברים שמחייבים אותנו והיינו מאוד רוצים ליישם הכל.

יעקב אפרתי: לגבי השאלה אם מסע הפרסום לחיסכון במים כדאי – אנחנו חושבים שבתקופת המחסור במים, אחת הבעיות הקשות ביותר הוא המחסור המיידי.

יעקב אפרתי: כשאנחנו מגדירים את המחסור יש לנו את הטיפול המיידי, שלבי ביניים שנתחיל לקבל תפוקות מהם ב-2003, ויש לנו את הטווח הארוך שאנחנו חושבים שהיום פחות או יותר מסודרים ומאורגנים.

יעקב אפרתי: לטיפול בנושא המיידי, ולא רק המיידי, הפרסום הוא השקעה כדאית בכל קנה מידה.

יעקב אפרתי: כשמשקיעים 10 מיליון שקל בפרסום, במונחי משק מים זה פינטס, זה כסף מאוד קטן.

יעקב אפרתי: בשנת 1991 הצליחו להוריד באמצעות פרסום מסיבי את צריכת המים של התושבים בכ-10%.

יעקב אפרתי: זה הרבה מאוד מים.

יעקב אפרתי: בפרסום בשנה האחרונה, למרות שהתוצאה פחות טובה מהעבר, חסכנו את כל הגידול שיש לנו מידי שנה בכמות המים בסדר גודל שבין 3 ל-5%.

יעקב אפרתי: השנה אנחנו כמעט שלא רואים גידול בצריכה ולפי דעתנו חסכנו בין 5 ל-7%.

יעקב אפרתי: כמות המים שנחסכה היא בין 30 ל-50 מיליון קוב.

יעקב אפרתי: זה לא מעט, זה כמעט תפוקה של מתקן התפלה.

יעקב אפרתי: כולנו יודעים שאם רוצים לבנות מתקן התפלה זה אורך כשלוש שנים ופה חסכנו את זה באמצעות פרסום.

ויצמן שירי: חבר הכנסת נודלמן ציין עובדה מאוד חשובה.

ויצמן שירי: זה לא סוד שכדי להתפיל מים צריך אנרגיה לחימום המים.

ויצמן שירי: ככל שטמפרטורת המים גבוהה יותר ההתפלה קלה יותר.

ויצמן שירי: עלות האנרגיה שתחמם את המים היא מיליוני דולרים ואפשר לחסוך חלק מזה אם מצמידים את מתקן ההתפלה לתחנת כוח.

ויצמן שירי: על כך המשרד שלכם צריך לתת תשובה.

ויצמן שירי: מדינת ישראל מסוגלת לייצר טילים נגד טילים והיא גם פיתחה את הטכנולוגיה להתפלת מים כבר לפני 30 שנה ועשתה את זה במדינות אחרות, לכן אין שום סיבה שהתהליך הזה לא יהיה מהיר גם בארץ.

ויצמן שירי: לפני 30 שנה כל מערכת התפלת המים באיראן נעשתה באמצעות ידע וטכנולוגיה שמדינת ישראל מכרה להם.

ויצמן שירי: אני לא חושב שהיינו צריכים להגיע למצב שסגנית השר תגיד שנתחיל לחשוב על טיהור מי קולחין לשתיה.

נעמי בלומנטל: מי קולחין זה סיפור אחר.

נעמי בלומנטל: התוכניות להתפלה נמצאות כבר בביצוע.

ויצמן שירי: צריך להגדיל בצורה משמעותית את התקציבים ולגמור עם זה.

ויצמן שירי: אם לא יעשו את זה עכשיו הרי יצטרכו בסופו של דבר לעשות את זה ואז זה יעלה הרבה יותר.

יעקב אפרתי: ממשלת ישראל קיבלה החלטות לצורכי הטיפול במחסור במים.

יעקב אפרתי: אחת הבעיות הכי גדולות בנושא התשתיות הוא שאין פעולות מהיום למחר.

ויצמן שירי: זו בעיה שידועה כבר הרבה שנים וזה לא מהיום למחר.

ויצמן שירי: בשנים האחרונות יש משבר קשה מאוד במשק המים, מקצצים במים לחקלאות ועוד מעט כבר יהיה אסור להשקות את הגינות.

ויצמן שירי: מה יהיה, נגדל קקטוסים בגינה?

יעקב אפרתי: אנחנו מדברים על תשתיות שהפתרון הדומיננטי בהם הוא לא מהיום להיום.

יעקב אפרתי: כל מי שרוצה להתארגן לכך חייב לקחת בחשבון סדר גודל של שלוש שנים לפחות.

ויצמן שירי: נכון, אבל צריך להתחיל עם זה כבר.

יעקב אפרתי: אתה צודק במאה אחוז.

יעקב אפרתי: אנחנו בוכים על זה שלא קיבלו החלטות ואנחנו מברכים על זה שסוף כל סוף הממשלה הקודמת עשתה מהלך אדיר מבחינתנו - -

ויצמן שירי: תוציאו את זה למכרז של כל קופות הפנסיה למיניהן וזה יהיה עסק יותר טוב מאשר משק הגז.

ויצמן שירי: למדינה זה לא יעלה שקל וזה ייעשה בחצי מהזמן.

יעקב אפרתי: אנחנו מצטערים שהממשלות הקודמות לא קיבלו החלטה.

יעקב אפרתי: אנחנו מאוד שמחים שהממשלה הקודמת קיבלה בחודש אוגוסט 2000 הרבה החלטות דרמטיות במלוא מובן המילה.

יעקב אפרתי: אחת ההחלטות היתה להיכנס סוף סוף לעידן התפלת מי ים במדינת ישראל.

יעקב אפרתי: יש לנו החלטות ממשלה להתפלת מי ים בסדר גודל של 115 מיליון קוב.

יעקב אפרתי: חלק מההחלטות התקבלו באוגוסט והנושא הזה נמצא בהליך מכרזי לאחר שאותר ואושר שטח סטטוטורית.

יעקב אפרתי: ידוע לכם מה זה לאשר שטח סטטוטורית.

יעקב אפרתי: השטח שאותר הוא בקצ"א והוא אושר לאחר שישה חודשים, שזה הישג בינלאומי.

יעקב אפרתי: המכרז הסתיים ובשלב הראשון נבחרו שלוש קבוצות.

יעקב אפרתי: ב-30 באפריל אנחנו נקבל הצעות מחיר משלוש הקבוצות ואני מניח שתוך פרק זמן קצר נבחר אחת מהן שתתחיל לבצע את הפרוייקט.

יעקב אפרתי: הביצוע יארך כשנה וחצי.

ויצמן שירי: מדוע לא לאפשר לשלושת הזוכים הללו לבצע?

ויצמן שירי: כלומר, שלא יהיה מתקן התפלה אחד שיספק 115 מיליון קוב, אלא שיהיו מתקנים שיספקו 300 מיליון קוב, שזה עדיין יהיה כ-40% מהצריכה השנתית לצריכה ביתית בלבד, בלי החקלאות והתעשייה.

ויצמן שירי: הביצוע הוא הרי ממקורות עצמיים של החברות, אז מדוע לא לאפשר לכולם לעשות?

יעקב אפרתי: לפי שיטת המכרז שלנו המתחרים מתחרים על מחיר המים שנותנים.

יעקב אפרתי: יש להם אופציה לשבת בקצ"א ולידם יש את תחנת רוטנברג.

יעקב אפרתי: יש להם אופציה להשתמש במים החמים של התחנה.

יעקב אפרתי: מה שבעצם חשבתם אתם גם אנחנו חשבנו ונתנו להם את זה כאופציה.

יעקב אפרתי: סגרנו הסכם עם חברת חשמל באיזה מחיר הם יקבלו את המים האלה.

יעקב אפרתי: לפי דעתנו המכרז שהוצאנו הוא מכרז טוב ואני מקווה שנקבל תוצאות נכונות, אבל לצערי הרב המים הראשונים לא יכנסו למערכת לפני 2003.

ויצמן שירי: זה בסדר שזה יהיה רק ב-2003, אבל מדוע לא לשלש את הכמות?

ויצמן שירי: אם כבר יש את המכרז ואת הידע וכולם כבר בתוך הסיפור, מדוע לא לשלש את הכמות?

יעקב אפרתי: לצורך העניין הזה בנו על כמות של 50 מיליון, יש אופציה לממשלה – אם היא תחליט, והיא עדיין לא החליטה – להגדיל את הכמות לעוד 50 מיליון באותו שטח.

ויצמן שירי: נניח שהממשלה תחליט מחר שזה יהיה 300 מיליון קוב, זה יהיה אפשרי?

יעקב אפרתי: לא.

יעקב אפרתי: יש מגבלה של שטח ותשתית.

יעקב אפרתי: באותו שטח נתון אפשר להכפיל את הכמות.

ויצמן שירי: המלחמה האזורית הבאה תהיה רק בגלל מים ולא בגלל שום דבר אחר.

יעקב אפרתי: אני מקווה שבעזרת השם לא יהיו מלחמות בגלל מים ולא בגלל אף סיבה אחרת.

ויצמן שירי: זאת עובדה, הרי בגלל חתיכת צינור קטן שמישהו הצליח להעביר כבר נכנסנו לכוננות ג'.

יעקב אפרתי: זה רק בתקשורת ואני מקווה שזה גם יישאר שם כל הזמן.

ישראל כץ: המים החמים הללו שיימכרו על ידי חברת החשמל ייקרו את המים המותפלים.

ישראל כץ: חברת החשמל מזרימה בכל מקרה את מים החמים לים, אז מדוע היא צריכה לקבל על זה כסף?

ישראל כץ: כלומר, מדוע שהמים החמים לא יינתנו בחינם וכך יוזילו את מחיר ההתפלה?

ויצמן שירי: אם חברת החשמל יכולה לקבל משהו בתמורה, למה שלא תקבל, הרי הם חוסכים כך אנרגיה ליצרנים.

ישראל כץ: בכל מקרה המים האלה מוזרמים לים.

ויצמן שירי: כדי להביא את המים לטמפרטורה הדרושה, היצרנים צריכים להשקיע הרבה אנרגיה.

ויצמן שירי: חברת החשמל היא גוף עסקי והם אומרים שאם רוצים את הסכמתם שתהיה תב"א כזאת ושיהיה מתקן קרוב אליהם, הם רוצים שתהיה להם אופציה למכור את המים החמים.

ישראל כץ: כמה ישלמו עבור המים האלה?

יעקב אפרתי: מדובר בכ-2 סנט לקוב.

יעקב אפרתי: צריך לזכור שזו רק אופציה, כי היזם שייבחר במכרז יצטרך להחליט באיזו שיטה יותפלו המים ואם המים החמים הללו יהיו נחוצים לו לשיטה שהוא יבחר הוא יקנה אותם.

ויצמן שירי: איזו כמות של מים חמים צריך כדי להגיע להתפלה של 50 מיליון קוב מים?

יעקב אפרתי: אני חושב שכ-25% מוחזרים לים יחד עם המלח.

יעקב אפרתי: חברת החשמל שואבת לצרכים של תחנת הכוח כמויות הרבה יותר גדולות ממה שיצטרכו במתקן ההתפלה.

ויצמן שירי: כלומר, עדיין יהיה בזבוז גדול מאוד של אנרגיה.

שמעון טל: בשיטות המודרניות של התפלה אין למים החמים האלה יתרון.

שמעון טל: לכן המכרז מאפשר את האופציה הזאת.

יעקב אפרתי: הצענו את האופציה הזאת ומי שירצה ישתמש.

ויצמן שירי: מישהו צריך לחשוב על זה שהולכת כאן לאיבוד כמות אדירה של אנרגיה.

שמעון טל: צריך לזכור שהמים יותר חמים רק בשמונה מעלות.

ויצמן שירי: בים זה המון, זה 50%.

יעקב אפרתי: לגבי יבוא מים - אנחנו פועלים בארבעה מסלולים במקביל: צוות שמנהל משא ומתן עם הטורקים ונמצא לקראת סיום המשא ומתן; צוות שעוסק במכרז להובלת המים מטורקיה לישראל.

יעקב אפרתי: אני סבור שתוך שבועיים המכרז יהיה מוכן ואם נקבל אישור נצא במכרז; צוות שלישי שמטפל בקליטת המים בקצ"א.

ויצמן שירי: כמה זמן ייקח לבנות את כל המתקנים האלה, כולל השינוע וכו'?

ויצמן שירי: אני מעריך שזה יארך למעלה משנה, כי צריך לבנות אוניות מיוחדות לכך.

יעקב אפרתי: כל זה יארך כשנה.

ויצמן שירי: אני לא מבין למה צריך מים מטורקיה כשלהקים מתקן לוקח שנה וחצי.

יעקב אפרתי: לבנות מתקן התפלה צריך לפחות שלוש שנים.

ויצמן שירי: צריך לזכור שבהתפלה המדינה לא משקיעה את הכסף.

ויצמן שירי: מדוע לא להתפיל חצי מיליארד קוב?

יעקב אפרתי: גם ביבוא אנחנו לא משקיעים.

ויצמן שירי: בסופו של דבר יבוא המים יעלה יותר והצרכן ישלם יותר.

ויצמן שירי: אני בטוח שהובלת המים הרבה יותר יקרה מהתפלה.

יעקב אפרתי: לא בהכרח.

יעקב אפרתי: קיבלנו מנדט לבחון את יבוא המים במונחים של מקורות אלטרנטיביים.

יעקב אפרתי: כמובן שאם התפלה תעלה 60 סנט לקוב ויבוא המים יעלה יותר, סביר מאוד להניח שלא יחליטו לייבא מים ונלך על התפלה.

יעקב אפרתי: להערכתנו ייבוא המים יהיה שווה ערך להתפלת מים או אפילו פחות.

יעקב אפרתי: צריך לזכור שהמים שנייבא מטורקיה הם ברמת מלחים מאוד נמוכה ואפשר יהיה לעשות בהם עוד שימוש, כלומר מיהול מים מליחים ולחסוך כך את ההתפלה של מים מליחים.

יעקב אפרתי: כך מקבלים עוד איזושהי תשואה וערך נוסף למים המיובאים.

יעקב אפרתי: אנחנו מקווים שיהיה לנו אור ירוק לרוץ קדימה ואם אכן המחירים יהיו כפי שאנחנו חושבים, כבר בעוד שנה יהיה ייבוא מים לארץ.

יעקב אפרתי: לגבי אספקת חשמל על ידי יצרנים פרטיים - לצערנו אין עדיין הרבה.

יעקב אפרתי: בסופו של תהליך, ברירת המחדל שלהם היא למכור לחברת חשמל.

יעקב אפרתי: אם הוא מוצא קליינטים אחרים, בוודאי שהם יוכלו לעשות את זה.

יעקב אפרתי: אנחנו יוצרים אופציה, שאם הם לא מצאו קליינטים, הם יוכלו למכור לחברת החשמל במחירי המכרז, במחירים שבהם היצרן התחרה וזכה במכרז.

ויצמן שירי: חברת החשמל מתחייבת לקנות את כל הכמות?

יעקב אפרתי: כן.

ויצמן שירי: אלא אם היצרן הפרטי ירצה למכור למפעלים באופן ישיר.

ויצמן שירי: אני חושב שחברת החשמל תעדיף לשלם יותר כדי שזה לא יהיה.

יעקב אפרתי: ליצרן הפרטי יש אפשרות למכור ישירות לקליינטים אחרים באמצעות רשת ההולכה.

יעקב אפרתי: בכל מקרה, רשות החשמל עדיין צריכה לקבוע מה יהיה מחיר ההולכה, כלומר כמה יעלה לקחת את החשמל מנקודת הייצור שלו אל נקודת הצריכה שלו.

ישראל כץ: מאחר שזמננו קצר, אני מציע שתינתנה תשובות בכתב לשאר השאלות ששאלו חברי הכנסת.

ישראל כץ: מראש אמרתי שהסקירה היום זה לא במקום דיון יותר מעמיק שאנחנו נעשה.

ישראל כץ: היה חשוב לנו לשמוע את משרד התשתיות, למרות שהתקציב הוא די נתון.

מירון חומש: לחבר הכנסת שירי ויצמן היתה טענה על כך שלא השבתי לפניות שלו.

מירון חומש: אני חושב שהכוונה לא אליי.

מירון חומש: אני מקפיד להשיב על כל פנייה אליי.

ויצמן שירי: השם שלך מירון חומש?

ויצמן שירי: היית תקופה ארוכה ממלא מקום של מנהל המינהל?

ויצמן שירי: אתה לא מכיר אותי, אבל אני מכיר אותך.

ויצמן שירי: אני ניהלתי את כל הישיבות של ועדת הכספים בנושא עיגון זכויות החקלאים בקרקע.

ויצמן שירי: בכל הישיבות היו נציגים מהמינהל, כי הרי המינהל הוא הבעלים של למעלה מ-90% מהקרקעות במדינה, ואילו אתה לא היית באף ישיבה.

ויצמן שירי: מי שמכיר אותי יודע שאני אף פעם לא דובר לא אמת.

ויצמן שירי: יכול להיות שאני בוטה ואפילו לפעמים כועס, אבל אף אחד לא אמר עליי שאני לא דובר אמת.

ויצמן שירי: אם אני אומר לך שהשארתי לך ארבע הודעות, אז זו האמת.

ויצמן שירי: אני בטוח שאם תחזור למשרד ותבדוק את הנושא, תראה שאני צודק.

ויצמן שירי: אני בטוח שלא ידעת מההודעות שהשארתי לך, אבל כדאי לך לבדוק מה קורה אצלך במשרד.

ישראל כץ: אני מקווה שבעתיד הקשר עם חברי הכנסת יהיה טוב יותר.

מירון חומש: חבר הכנסת חוגי שאל על תחום האכיפה והבנייה הבלתי חוקית.

מירון חומש: למינהל יש יד בזה, אבל הוא לא בודק.

מירון חומש: המינהל לא פועל לבדו.

מירון חומש: יחידת הפיקוח של המינהל מונה 42 איש במבט ארצי והיא לא יכולה לבצע אכיפה על בנייה בלתי חוקית, שהוא בהחלט בסמכות של משרד הפנים ולא שלנו.

מירון חומש: חבר הכנסת חוגי דיבר במיוחד על בנייה לא חוקית ליד ירושלים.

מירון חומש: מי שצריך לפעול בתחום הזה אלה הוועדות המקומיות עם הפיקוח שלהן.

מירון חומש: אנחנו נותנים סיוע לכך.

עופר חוגי: אתה מוותר שם על הקרקע של המדינה.

ישראל כץ: יש לנו ועדת משנה לנושא המינהל בראשות חבר הכנסת מאיר פרוש.

ישראל כץ: אני מציע לזמן לוועדה זו את מנהל המינהל ולעשות דיון יותר מעמיק בכל ההיבטים של המינהל.

ישראל כץ: כמובן שלא נעכב את אישור תקציב המינהל ואת הדיון נעשה אחר כך.

מירון חומש: יש בעיית אמת בכל הנושא של אכיפה.

מירון חומש: אני חושב שכשזה יידון צריך לזמן גם משרדים אחרים שיש להם נגיעה לכך.

ישראל כץ: לוועדה יש בהחלט עניין לעשות דיון מקיף בנושא המינהל, לא רק בסוגיה של האכיפה, אלא במספר סוגיות.

ישראל כץ: דיון כזה יהיה בזמן קרוב.

מירון חומש: חבר הכנסת חוגי שאל על מה הוצאו 2.5 מיליארד שקלים.

מירון חומש: המינהל מריץ קרוב ל-700 פרוייקטים.

מירון חומש: אני אתן תשובה על כך בכתב ואני אפרט את כל הפרוייקטים האלה עם התקציבים שנלוו אליהם וכך תוכלו לראות לאן זה הלך.

עופר חוגי: לפני זה לא עבדו בכלל?

מירון חומש: השיטה היתה אחרת.

מירון חומש: נשאלתי אם יש תכנון לכפרים הערבים.

מירון חומש: התשובה לכך היא חיובית.

מירון חומש: ממשלת ישראל הקודמת החליטה על תכנון לקבוצה של כפרים בצפון הארץ.

מירון חומש: התכנון הזה נמצא בשלבי סיום.

מירון חומש: בחלק מהישובים התכנון קיבל את אישורו.

עופר חוגי: אתם מאשרים את אלה שחרגו בבנייה?

מירון חומש: אתה צריך לזכור שבדרך כלל הכפרים הערבים יושבים על קרקעות פרטיות.

מירון חומש: כשאתה מדבר איתי על חריגה, צריך לבדוק היטב אם מדובר בהשתלטות על קרקעות מדינה.

מירון חומש: באזורים של הכפרים הערבים, אם זה קרקעות שהיום מוכרזות כקרקעות מדינה, בדרך כלל מדובר בקרקעות נפקדים שהמדינה על פי חוק כזה או אחר הכריזה עליהם כקרקעות מדינה.

מירון חומש: כך שאם יש שם בנייה, זה לא תקין, אבל זה עוד פעם חוזר לנושא של אכיפה.

משה גפני: האם ידועה עמדת המשרד לגבי חוק ההסדרים?

משה גפני: המשרד מתנגד לסעיפים בחוק ההסדרים.

יעקב אפרתי: זה תלוי.

יעקב אפרתי: עשו "סלט" מחוק ההסדרים.

יעקב אפרתי: חלק מהדברים אנחנו מאוד רוצים והם נחוצים לנו.

יעקב אפרתי: כל נושא הולכת הגז והיכולת שלנו להסדיר את משק הגז הטבעי מאוד דרוש לנו ונשמח מאוד אם יעשו את זה פה.

יעקב אפרתי: אנחנו חושבים שלגבי החוק שהביאו על מנת לשנות את הזכויות של מחפשי הנפט, צריך לעשות עבודה הרבה יסודית ולא לעשות את זה בחוק ההסדרים.

יעקב אפרתי: אנחנו ניזום חקיקה ונביא אותה אליכם.

ישראל כץ: אני רוצה להודות לסגנית השר, למנכ"ל המשרד ויתר הצוות.

ישראל כץ: אנחנו מאחלים לכם בהצלחה.

ישראל כץ: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.

ישראל כץ: - - - - - - - - -