ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 236, 2001-03-14 12:00

ישראל כץ: האם רשם העמותות רשם אותן?

יוסף יצחק פריצקי: לא.

יוסף יצחק פריצקי: המען שרשום ברשם העמותות הוא בכלל מען אחר והפעילות שרשומה ברשם העמותות היא בירושלים.

ישראל כץ: בעקרון אם באים מיהודה ושומרון להירשם ברשם העמותות, האם הוא רושם אותם?

יוסף יצחק פריצקי: לא.

יוסף יצחק פריצקי: ברשם העמותות רשום מען אחר, מען בירושלים.

משה רז: אז הטעו אותנו בכתובת.

יוסף יצחק פריצקי: יש פה שאלה מאוד מעניינת של הכתובת הרשומה, שהיא לא נכונה.

עופר חוגי: סליחה, נותנים תא דואר של משרד בירושלים.

עופר חוגי: מה הבעיה?

יוסף יצחק פריצקי: חבר הכנסת חוגי, היא הנותנת.

יוסף יצחק פריצקי: אני מניח שחוק העמותות, שאמר שעמותות יירשמו במדינת ישראל, אמר: אדוני, אתה תורם כסף על חשבון קופת הציבור למוסדות שפועלים במדינת ישראל.

יוסף יצחק פריצקי: זה הכל.

משה רז: אני חושב שצריך מעט יותר, אדוני היושב-ראש.

משה רז: אם הדבר הזה נכון, זה הונאה ויושב-ראש הוועדה צריך להגיש תלונה במשטרה ובמע"מ.

משה רז: הם מרמים בכתובת.

ישראל כץ: אני רואה כאן מכתב של שר האוצר היוצא, מר אברהם שוחט, שפונה לאשר את סעיף 46 לגבי העמותות האלה.

ישראל כץ: חזקה עלי שהנושא נבדק.

ישראל כץ: אנחנו לא עוסקים ברמאות.

ישראל כץ: כל מי שיש לו תלונות מהסוג הזה רשאי ליזום ביוזמתו בדיקה.

ישראל כץ: יש לנו כאן רשימה.

ישראל כץ: בסך הכל אנחנו נותנים כאן הקלה לפי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה.

ישראל כץ: אני מציע לאשר את הרשימה כמו שהיא.

ישראל כץ: אם אחרי זה יהיו לאנשים תלונות לגבי עמותות, שיפנו לרשויות המתאימות.

יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב-ראש, היה לנו ויכוח, אתה בוודאי זוכר, עוד בזמן שחבר הכנסת אלי גולדשמידט היה היושב-ראש.

יוסף יצחק פריצקי: השאלה בכלל היתה האם מותר להתנגד מטעמים פוליטיים ערכיים לעמותות שאני סבור שאין לכלול אותן.

יוסף יצחק פריצקי: חוות הדעת של היועץ המשפטי לממשלה ---

ישראל כץ: אני רואה את ועדת המשנה כמי שתפקידה לבדוק שאכן הגופים האלה קיימים.

יוסף יצחק פריצקי: אנחנו לא בוויכוח.

יוסף יצחק פריצקי: הודעתי לך שהגופים קיימים.

יוסף יצחק פריצקי: היום אנחנו חברי ועדת הכספים ---

קריאה: האם עד היום אישרו לכולם, גם ביהודה ושומרון?

יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שלא צריך לאשר את זה.

ישראל כץ: אני אחשוב במהלך הישיבה לגבי נושא ההצבעה.

ישראל כץ: אני רוצה לברר כאן משהו.

יוסף יצחק פריצקי: האם אתה מוכן לקיים הצבעה?

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש ממך, אדוני היושב-ראש, לקיים כעת את ההצבעה משום שיש לי הצעה לסדר היום ואני איאלץ לעזוב.

ישראל כץ: אני רוצה להתייעץ עם היועצת המשפטית של הוועדה נוכח ההערות שנשמעו כאן.

עופר חוגי: אני מציע שקודם כל נאשר את כולם פרט לשתי העמותות שעומדות במחלוקת.

ישראל כץ: חבר הכנסת חוגי, הנושא כבר סוכם.

ישראל כץ: אתה רוצה לפתוח אותו?

ישראל כץ: כבר סיכמתי שהנושא ייבדק.

יוסף יצחק פריצקי: האם יש היתר מיושב-ראש הכנסת לקיים את הישיבה בזמן שיש הצבעות במליאה?

איוור קרשנר: אנחנו ביקשנו היתר.

איוור קרשנר: נדמה לי שיושב-ראש הכנסת חתם.

איוור קרשנר: אני אבדוק את זה.

ישראל כץ: נעבור לסדר היום.

ישראל כץ: אני מברך את יושב-ראש הוועדה היוצא, השר שלום שמחון, לרגל מינויו כשר החקלאות.

ישראל כץ: אנחנו מאחלים לך הצלחה, בשם כל החברים, בתפקיד החשוב שנטלת על עצמך.

ישראל כץ: הוועדה תשמח להיפגש איתך תמיד ולסייע בכל תחום שתוכל.

ישראל כץ: היום אנחנו נשמע את דבריך ואת דברי אנשי המשרד לגבי תקציב משרד החקלאות.

ישראל כץ: מראש היה ברור לנו שבנסיבות הזמן והאילוץ לאשר את התקציב עד סוף החודש אנחנו לא נעשה כעת שינויים דרמטיים בתקציב, אבל הפירות של הדיון הזה אמורים מבחינתנו לבוא לידי ביטוי בתקציב משלים, שאנחנו בטוחים שיצטרך להיות מוגש, לפי התחייבות שר האוצר שהופיע כאן, כך שהדיון הזה עוזר לנו ללמוד את הדברים ועוזר לך לשמוע את דברי החברים.

ישראל כץ: כמובן שאם יהיה אפשר לעשות תיקונים כבר עכשיו והאוצר יסכים על דברים דחופים אנחנו בוודאי נשמח לעזור אם יהיה צורך.

ישראל כץ: בכל מקרה, זה חלק מתהליך של החודשים הקרובים כדי לגבש את התקציב ולהתאים אותו לתקופה ולמציאות הנוכחית.

ישראל כץ: אדוני שר החקלאות, מר שלום שמחון, בבקשה.

שלום שמחון: תודה רבה.

שלום שמחון: אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולברך לפרוטוקול את חבר הכנסת ישראל כץ על כניסתו לתפקיד יושב-ראש ועדת הכספים.

שלום שמחון: בלי קשר למניעים אישיים ובלי להסתבך בעניינים פוליטיים של קואליציה/אופוזיציה, אני מברך שהכהונה שלך תימשך תקופה ארוכה, ככל שזה יתאפשר.

שלום שמחון: מעבר לכך, אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי להיפרד מוועדת הכספים.

שלום שמחון: זאת ועדה שעבדתי בה במשך 5 שנים, עם חברים מכל הקשת הפוליטית.

שלום שמחון: זאת ועדה בה ללא ספק אתה לומד מקרוב את המשק הישראלי על כל שלוחותיו ומכל הזוויות והכיוונים האפשריים.

שלום שמחון: אני אומר לחברים שנמצאים זמן קצר יחסית בוועדת הכספים, שאחרי קורס מזורז בוועדת הכספים, מהסוג שאנחנו עוברים כאן, אי אפשר להגיד שאתה לא מכיר את המשק הישראלי, על כל הבעיות והיתרונות שיש בו, מכל ההיבטים שלו ובכל התחומים האפשריים.

שלום שמחון: באופן טבעי אני ייצגתי בוועדה את הנושאים שאני עוסק בהם, או שעסקתי בהם קודם, שהם הנושאים החקלאיים-ההתיישבותיים, אם כי גם עסקתי בנושאים אחרים.

שלום שמחון: בפוזיציה בה אני נמצא כרגע, כשר החקלאות, אין ספק שההתייחסות שלי לדברים תצטרך להיות אחרת, בלי לוותר על עמדותי הבסיסיות והידועות במה שקשור לחקלאות ולהתיישבות במדינת ישראל.

שלום שמחון: אני שמח שיושב-ראש הוועדה וחברים אחרים שותפים לי.

שלום שמחון: כאן אני עובר לעניין עצמו.

שלום שמחון: בהיותי יושב-ראש הוועדה לפני כחודש וחצי אנחנו קיימנו דיון מעמיק בתל-אביב בנושא תקציב משרד החקלאות.

שלום שמחון: למרות שהתקציב לא אושר בקריאה ראשונה בכנסת, ועדת הכספים קיימה דיונים לגבי תקציבי חלק מהמשרדים, וביניהם דיון מעמיק על תקציב משרד החקלאות ומנכ"ל המשרד הציג את הנושא באופן מפורט.

שלום שמחון: יחד עם זה, אני רוצה לגעת במספר נקודות שהן מאוד בעייתיות מבחינת היכולת שלנו לקיים את תקציב המשרד בשנה הבאה ולתת מענה לבעיות.

שלום שמחון: כמובן שמר יוסי ישי, מנכ"ל המשרד - שבהזדמנות הזאת אני רוצה להודות לו על תקופה מאוד ארוכה שהוא כיהן כמנכ"ל המשרד ללא שר ועשה את העבודה באופן יוצא מן הכלל - ירחיב וייתן סקירה יותר מפורטת מזו שאני אתן.

שלום שמחון: יש מספר נקודות שהן מאוד בעייתיות בתקציב, כפי שהוא בא לידי ביטוי, ואני אחלק אותן בין התקציב לבין חוק ההסדרים (שאני מבין שעדיין לא התחלתם לטפל בו אך אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי לומר עליו כמה דברים).

שלום שמחון: הנושא הראשון שעומד על סדר היום, ללא ספק, הוא מצב המים.

שלום שמחון: ידוע הוויכוח לגבי מחירי המים וכמות המים שהחקלאים יקבלו.

שלום שמחון: אנחנו מתכוונים לבצע בשנה הבאה קיצוץ גדול בסדר גודל של 50%.

שלום שמחון: אני יודע שבימים האחרונים עולה מחדש על סדר היום השאלה לגבי מחירי המים בשנה הבאה.

שלום שמחון: בספר התקציב יש לממשלה כוונה לייקר את מחיר המים, למרות שבשנה הקודמת הושג הסכם בין הממשלה לבין החקלאים לגבי ייקור המים בסדר גודל של 15%.

שלום שמחון: אני מניח שעם אישור התקציב זה יחזור חזרה לוועדת הכספים ויידון פעם נוספת.

שלום שמחון: זה דבר שהוועדה צריכה לשקול אותו בכובד ראש.

שלום שמחון: זה המקסימום שאני יכול לומר בתפקידי, מהמקום שאני נמצא בו עכשיו, בלי להסתבך יתר על המידה במה שקשור להחלטות הממשלה ולספר התקציב וחוק ההסדרים.

שלום שמחון: אני מעלה את העניין הזה מאחר ואני חושב שבמתכונת שבה משק המים מצוי כרגע אנחנו נמצאים בבעיה מאוד כבדה.

שלום שמחון: אבל יחד עם זה, גם החקלאים נמצאים בבעיה מאוד מורכבת.

שלום שמחון: אין פה רק שאלה של מחירי המים.

שלום שמחון: יש פה גם הרבה מאוד שאלות מורכבות אחרות, שנדונו אתמול בהרחבה בוועדת הכלכלה של הכנסת.

שלום שמחון: אני אבקש מהמנכ"ל לומר גם על העניין הזה כמה דברים.

שלום שמחון: זאת נקודה אחת מאוד כאובה ומאוד משמעותית מבחינתנו.

שלום שמחון: אני משוכנע לגמרי שיתקיים עליה ממילא דיון נפרד בוועדת הכספים לאחר שחוק התקציב יאושר ומחיר המים לא ייוקר.

שלום שמחון: העניין השני שאליו אני רוצה להתייחס הוא הנושא של פיתוח הכפר.

שלום שמחון: נושא זה מלווה אותנו די הרבה בשנים האחרונות אך לחלוטין לא בא לידי ביטוי בספר התקציב.

שלום שמחון: הוא גם לא יכול לבוא לידי ביטוי אם ועדת הכספים לא תיקח את העניין הזה בחשבון.

שלום שמחון: השינויים הגדולים שמתרחשים בחקלאות הישראלית מחייבים היערכות חדשה בתוך מה שקרוי "הכפר" במדינת ישראל - אני מדבר על הקיבוץ, על המושב ועל החקלאות הפרטית.

שלום שמחון: חייבת להיות היערכות אחרת, שונה, עם השקעות גדולות מאוד בתחומים האלו.

שלום שמחון: הדבר הזה לא מתבטא בספר התקציב.

שלום שמחון: הנושא השלישי על סדר היום הוא מינהלת ההשקעות, שחסרה בתקציבה עשרות מיליוני שקלים.

שלום שמחון: זה מופיע בספר התקציב כמדומני בסדר גודל של כ-98 מיליון שקל.

שלום שמחון: יהיה קשה מאוד לנהל את מדיניות ההשקעות של משרד החקלאות בשנה הבאה אם לעניין הזה לא ינתן מענה.

שלום שמחון: הבנתי, מתוך הדברים של יושב-ראש הוועדה, שיש כוונה להביא בשלב כזה או אחר תקציב משלים.

שלום שמחון: תקציב משלים, מעבר לעובדה שיש בו הרבה מקח וממכר, לא נותן אפשרות לתכנן את פעילות המשרד באופן נכון.

שלום שמחון: אם הדבר יתאפשר, ואם אנשי אגף התקציבים יחד עם חברי הוועדה ימצאו את הדרך, אנחנו מאוד היינו מעוניינים להחזיר את תקציב מינהלת ההשקעות למה שהוא היה קודם.

שלום שמחון: המנכ"ל יתאר באופן מפורט את השחיקה בנושא ההשקעות במשרד החקלאות בשנים האחרונות - ירידה בסדרי גודל של למעלה מ-40% בין מה שהיה לפני מספר שנים לבין מה שמתוכנן לשנה הקרובה.

שלום שמחון: הנושא הרביעי הוא נושא התמיכות.

שלום שמחון: תקציב התמיכות של משרד החקלאות נמצא במצוקה מאוד קשה ובעצם לא מאפשר לשום שר, גם לא לי - גם אם אני מכיר היטב את פעולות המשרד - להיערך לפעולות נוספות שהמשרד צריך לטפל בהן בשנה הבאה.

שלום שמחון: הוא עומד על סדר גודל מאוד נמוך, של 53 מיליון שקל כמדומני.

שלום שמחון: בשנה הקודמת התקציבים שבסופו של דבר ניתנו על-ידי משרד האוצר למשרד החקלאות לטיפול במגזר החקלאי היו גדולים פי 3, כמעט פי 4.

שלום שמחון: זה אומר ששוב אנחנו נכנסים לתוך מערכת שמשמעותה המשך ההתכתשות עם משרד האוצר כדי שנוכל בסופו של דבר לטפל במה שצריך לטפל בו בחקלאות.

שלום שמחון: אני חושב שהיה הרבה יותר נכון להגיע לתקציב תמיכות הרבה יותר גדול, גם אם בסופו של דבר הוא לא ינוצל, אבל זה מאפשר היערכות נכונה וחכמה בטיפול בכל הענפים בחקלאות הישראלית.

שלום שמחון: נדמה לי שאלה, פחות או יותר, הנקודות שרציתי להדגיש מבחינת התקציב.

שלום שמחון: יש נקודה נוספת שקשורה לחוק ההסדרים.

שלום שמחון: בסיכום מוקדם שהיה לפני מספר חודשים בכנסת הוחלט על פיצול מספר סעיפים בחוק ההסדרים.

שלום שמחון: אני מבין שזה אמור להיות גם בשנה הקרובה.

שלום שמחון: זה נוגע בעיקר למועצות הייצור.

שלום שמחון: בסך הכל משרד החקלאות, יחד עם החקלאים, עשה עבודה מאוד רחבה בשנה הקודמת שקשורה לחוקים האלה.

שלום שמחון: יש הצעות מאוד מפורטות איך להתמודד, מצד אחד עם הרצונות של משרד האוצר, מצד שני עם הרצונות של משרד החקלאות, ומצד שלישי עם היכולת לקיים מערכת משולבת יחד עם החקלאים.

שלום שמחון: בחלק הזה הייתי מעדיף לקבל את התוכניות שאושרו בתוך המשרד מבלי להזדקק לחקיקה במה שקשור למבנה מועצות הייצור והשינויים שצריכים לחול בתוך מועצות הייצור.

שלום שמחון: הנושא השני הוא חוק ההגבלים העסקיים.

שלום שמחון: נושא זה מלווה אותנו כבר מספר שנים והוא גורם לכאבי ראש לא מעטים ביכולת החקלאים להתארגן כדי לקיים את מערכות השיווק שלהם.

אבשלום וילן: את זה כבר פיצלנו אתמול.

שלום שמחון: אין שום כוונה להגן על גופי השיווק הגדולים.

שלום שמחון: יש כוונה להגן על החקלאים בלבד.

שלום שמחון: אני מוצא לנכון לומר את זה לפרוטוקול.

שלום שמחון: כאשר תימצא הדרך, המשרד ישתף עם המגמה הזאת פעולה.

שלום שמחון: נושא נוסף, שהבנתי שעדיין נותר ולא פיצלתם, הוא הנושא של רשיונות הייצוא.

שלום שמחון: בחלק הזה אף כי הכוונה היא להעניק סמכויות לשר החקלאות - לא שאני רוצה להשתחרר מהסמכויות האלה, יש לי עניין לקבל אותן - אבל גם בעניין הזה נעשתה עבודת מטה מסודרת, שמר יוסי ישי יאמר עליה כמה מלים, שבשלב הזה היה אפשר להסתפק בה.

שלום שמחון: הייתי מבקש לפצל גם את זה מהחוק, אם זה יהיה אפשרי.

שלום שמחון: אני פונה באופן פורמלי ליושב-ראש הוועדה לבחון גם את האפשרות הזאת.

שלום שמחון: אחרי שתשמעו את המנכ"ל תראו שהעניין הזה בסך הכל מטופל ומבנה העבודה בסופו של דבר מאפשר לעשות את הדברים באופן כזה שלא פוגע גם במגמות המתוכננות על-ידי החוק.

שלום שמחון: אני חושב שאלה פחות או יותר הדברים.

שלום שמחון: להוציא עניין המים, שאני לא חושב שאפשר לגמור אותו בדקות.

שלום שמחון: הוא צריך להיות מטופל באופן הרבה יותר יסודי, גם לנוכח משבר משק המים הכבד מאוד של המדינה וגם לנוכח מצוקת החקלאים.

שלום שמחון: אני חושב, ואמרתי את זה גם בישיבות קודמות כחבר ועדת הכספים, שיש בעיה עם גובה התקציב של משרד החקלאות.

שלום שמחון: לא ניתן לקיים בו מדיניות חקלאית מתוכננת לטווח ארוך.

שלום שמחון: המשרד הזה גם סובל מעוד בעיה אמיתית מרכזית אחת, שנצטרך לחשוב עליה בעתיד, והיא מבנה כוח-האדם במשרד החקלאות.

שלום שמחון: זה מבנה כוח-אדם מאוד מבוגר, מאוד ותיק.

שלום שמחון: אנשים עובדים אחרי הפנסיה וקשה לקלוט אנשים חדשים.

שלום שמחון: יש התבגרות של כל המערכת.

שלום שמחון: אם לא תינתן לעניין הזה חשיבה נכונה אז כל השלד המקצועי האמיתי של מדינת ישראל בנושא החקלאות עלול להיעלם.

שלום שמחון: יש בדעתי בימים ובשבועות הקרובים לחשוב ביחד עם אנשי המשרד, ועם משרד האוצר, איך לפתור את הבעיה הזאת בתוכנית מקיפה כלשהי.

שלום שמחון: זאת בעיה אמיתית, אגב, בכל התחומים: החל מהשירותים הווטרינריים וכלה בנושאים האחרים שקשורים למשרד.

שלום שמחון: זה יהיה מאוד לא נכון שמשרד מקצועי שמטפל בהרבה נושאים מאוד רגישים של מדינת ישראל לא יוכל למצוא את האנשים הכי טובים שרק אפשר וגם להצעיר את המערכת ככל האפשר.

שלום שמחון: יש בדעתי לטפל גם בעניין הזה בשלב כלשהו באופן מאוד יסודי ומעמיק.

שלום שמחון: אני מאוד חרד, גם מהעובדה שיש התבגרות של החקלאים במדינת ישראל, מצד אחד, אבל גם של אלו שמטפלים בהם, מצד שני.

שלום שמחון: אני חושב שהשלד הזה יכול להוות בעיה אמיתית גם ברמה הלאומית בעתיד.

שלום שמחון: תודה ליושב-ראש הוועדה.

ישראל כץ: תודה רבה לשר החקלאות, מר שלום שמחון.

ישראל כץ: רשות הדיבור למר יוסי ישי, מנכ"ל המשרד.

יוסי ישי: כפי שאמר השר בתחילת דבריו, מאחר ואנחנו הצגנו את תוכניות המשרד ואת תקציב המשרד לפני כחודש חצי-חודשיים בפני אותה ועדה ופחות או יותר באותו הרכב, אני אחזור על הדברים בקצרה, כדי לא להלאות את השומעים שכבר שמעו אותי בפעם הקודמת.

יוסי ישי: החקלאות סיימה בשנת 2000 את אחת השנים הקשות ביותר, בגלל תנאי סביבה.

יוסי ישי: החקלאות היום מתמודדת - והיא גם התמודדה בשנת 2000 - בתנאי סביבה קשים ביותר, מהקשים ביותר שהיו מאז קום המדינה.

יוסי ישי: הנושא הראשון שאני רוצה לדבר עליו הוא משבר המים.

יוסי ישי: החקלאות, שמוגדרת כצרכן הגמיש, משלמת את מחיר ההזנחה רבת השנים בפיתוח מקורות המים במדינה.

יוסי ישי: מקורות המים לא פותחו והתצרוכת הביתית, שהיא צרכן קשיח, גדלה.

יוסי ישי: באופן טבעי הצרכן הפחות קשיח, כלומר החקלאות, נדרש לשלם את המחיר.

יוסי ישי: בשנת 1999, בגלל מצוקת המים, נתקבלה החלטה לקצץ את המים לחקלאות ב-40%.

יוסי ישי: לא כל-כך הקפידו ב-1999, לא כל-כך עמדו בקיצוץ, ואז התחלנו את שנת 2000 ביתרת חסר.

יוסי ישי: בשנת 2000 התקבלה החלטה על קיצוץ של 40% נוספים, כמו ב-1999.

יוסי ישי: הפעם הבנו שאם לא נשתף פעולה ולא נעשה את הכל כדי שהקיצוץ יתבצע הלכה למעשה, נסכן את המשך קיומה של החקלאות.

יוסי ישי: לכן שיתפנו פעולה ועשינו ככל יכולתנו כדי שהקיצוץ יתבצע, והקיצוץ אכן התבצע.

יוסי ישי: בשנת 2001 הקיצוץ עמוק יותר.

יוסי ישי: מדובר בקיצוץ של 50%.

יוסי ישי: לכאורה זה תוספת של 10% קיצוץ על שנה שעברה, אבל זה מטעה.

יוסי ישי: באופן היסטורי החקלאים תמיד נהגו לתכנן את הגידולים שלהם כך שהם ימעטו להשתמש, עד כמה שניתן, במים במחיר גבוה, ולכן צרכו במקרו 75% מהמיכסה, במחירים הסבירים יותר, ונמנעו מלצרוך את ה-25% הראשונים.

יוסי ישי: לכן כאשר דובר בשנת 2000 על קיצוץ של 40%, למרות שסך הכל המיכסה היא מיליארד קו"ב, המשמעות המעשית היא קיצוץ מהשימוש של 160 מיליון קו"ב בלבד.

יוסי ישי: כאשר אנחנו מדברים על קיצוץ של 50% בשנת 2001 אנחנו מדברים על קיצוץ נוסף מהשימוש של 100 מיליון קו"ב, כך שבסופו של דבר הקיצוץ בחקלאות יעמוד על 260 מיליון קו"ב.

יוסי ישי: זאת תוספת של 100 מיליון קו"ב מהשנה שעברה.

יוסי ישי: זאת תוספת מעשית ריאלית של 60% קיצוץ מהשימוש בהשוואה לשנה שעברה.

יוסי ישי: זה מצב קטסטרופלי לחקלאות.

יוסי ישי: אם בצורה כלשהי ניסינו למזער ולצמצם את הנזק בשנת 2000 - ואחר-כך אני אסביר את סיכומי שנת 2000 - אנחנו כבר יודעים בוודאות ברורה שמשמעות קיצוץ כזה של 50% בחקלאות בשנת 2001 היא חמורה, ואני אפרט.

יוסי ישי: כדי לסבר את האוזן, בתוכנית החומש של משרד החקלאות הכוונה היתה שבשנת 2010 כמות המים לחקלאות תעמוד על חצי מיליארד קו"ב מים שפירים.

יוסי ישי: ההגיון היה שמצד אחד החקלאות תתקדם ותתייעל ותדע טוב יותר להשתמש במים שוליים ובמי קולחין במיוחד, ומאידך יבשילו ההשקעות בהטבה והולכה של מי הקולחין.

יוסי ישי: שני הדברים האלה יתלכדו בנקודת זמן מסויימת, בשנת 2010, ואז החקלאות תעמוד על חצי מיליארד קו"ב מים שפירים.

יוסי ישי: מה שקרה, שלאור המשבר או לאור ההזנחה בתחום, החקלאות נדרשת לעמוד היום, 10 שנים לפני המועד, בחצי מיליארד קו"ב.

עופר חוגי: למה חצי מיליארד?

עופר חוגי: כתוב 750 מיליון ויש ירידה של 50%.

עופר חוגי: זה פחות.

יוסי ישי: המים השפירים לחקלאות השנה זה חצי מיליארד קו"ב במערכת הארצית.

יוסי ישי: המשמעות של קיצוץ כזה היא ירידה ב-2 מיליארד שקל בערך התפוקה החקלאית בשנת 2001.

יוסי ישי: אם אני לוקח את המכפיל, המשמעות היא ירידה של 4 מיליארד שקל בתל"ג.

יוסי ישי: כדי לעמוד בקיצוץ אנחנו נצטרך - ויש לנו במשרד תוכניות משותפות עם משרד האוצר - לעודד עקירה של 100,000 דונם מטעים קיימים.

יוסי ישי: אנחנו מעריכים שכ-3,000-4000 חקלאים עצמאיים יפרשו ממעגל העבודה, מהעיסוק בחקלאות.

יוסי ישי: אין ספק שהמערכות התומכות בחקלאות, במיוחד בשטחים הפתוחים, לא יחזיקו מעמד כך כבר שנה שלישית ויתמוטטו.

יוסי ישי: אנחנו מעריכים את אובדן ההכנסה הישיר לחקלאים כתוצאה מהקיצוץ ב-400 מיליון שקל.

יוסי ישי: אין ספק שמשרד האוצר עשה כמיטב יכולתו, ואני מודה להם בהזדמנות זאת, כדי לסייע בידינו.

יוסי ישי: בגדול, גיבשנו איזה תוכנית שצריכה בצורה כלשהי לסייע לחקלאים - אני לא יכול להגיד למזער, אבל לצמצם את הנזק.

יוסי ישי: בשנתיים האחרונות, 2000-2001, סוכמה מסגרת כוללת של פיצוי לחקלאים בהיקף של 320 מיליון שקל, 160 מיליון שקל בכל שנה.

יוסי ישי: בנוסף, השנה עוד 60 מיליון שקל לביצוע השקעות, שמטרתן, כמו שאמרתי, לעודד עקירת מטעים המבוססים על מים שפירים, מתוך תקווה שבחלוף מספר שנים הם יעברו למי קולחין; מעבר משטחי שלחין לשטחי בעל; וכל מיני פעולות בחסכון במים, שיקום רשתות מים וכל מה שקשור בזה.

יוסי ישי: צריך להבין שכדי להגיע לקיצוץ במקרו של 50% אנחנו לא יכולים לבצע קיצוץ flat, בגלל שהמשמעות של קיצוץ flat היא אסון.

יוסי ישי: אם הייתי צריך לקצץ 50% בחממות או 50% במטעים המשמעות היתה אסונית.

יוסי ישי: לכן, כדי להגיע לקיצוץ מקרו של 50% היינו נאלצים לבצע קיצוץ דיפרנציאלי, קיצוץ גבוה יותר בחקלאות קצרת החיים - שטחים פתוחים וגד"ש (גידולי שדה), והקטנת הקיצוץ בחקלאות ארוכת החיים, היותר אינטנסיבית - חממות ומטעים.

יוסי ישי: זה כבר שנה שניה שאנחנו מקצצים ב-100% את גידולי השדה.

יוסי ישי: המשמעות, שהקיבוצים כאן משלמים את המחיר הגדול, מאחר והם מבוססים יותר על גידולי שדה ושטחים פתוחים.

יוסי ישי: הם משלמים את המחיר של קיצוץ ב-100% של מיכסות המים, למעט איזה רצפה מינימלית של 20% לצרכי חצר.

יוסי ישי: במקביל אנחנו נדרשים השנה לקצץ 35% מהמים גם במטעים ומכך ינזקו ישובי קו העימות בצפון, שפרנסתם על שני ענפים: ענף ההטלה המוגבל וענף המטעים.

יוסי ישי: מצד אחד, הממשלה מדברת על תוכנית תלת שנתית לתמיכה בישובי הצפון בשל היציאה מלבנון.

יוסי ישי: מצד שני, השנה אנחנו מקצצים.

יוסי ישי: גם בשנה שעברה קיצצנו אך השנה יהיה קיצוץ הרבה יותר חמור.

יוסי ישי: וכך הלאה וכך הלאה, אני לא רוצה להרחיב.

יוסי ישי: בסך הכל בשנת 2000 עברנו שנה קשה - תיכף אציג את המספרים.

יוסי ישי: בשנת 2001 צפוייה שנה עוד יותר קשה.

יוסי ישי: אני יודע כבר את המספרים המסתמנים של מצב משק המים היום, שהשורה האחרונה, שגם אם שומרים על הקווים שהיו מקובלים בסוף שנה שעברה, לאור המילוי החוזר של שלושת המאגרים בהשוואה למילוי החוזר הרב-שנתי, יש כרגע חוסר של כ-400 מיליון קו"ב.

יוסי ישי: החקלאות לא תוכל לסבול קיצוץ של קו"ב אחד נוסף, אבל זה המצב.

יוסי ישי: הנושא הבא שהחקלאות סבלה ממנו קשות הוא שחיקת המטבעות.

יוסי ישי: האירו, שזה המטבע העיקרי של הייצוא, נשחק בשנה שעברה ב-28%.

יוסי ישי: שחיקה של 28% בחקלאות היא כבר מעבר לשחיקת הרווח.

יוסי ישי: גם פה, בעזרה שלכם ובשיתוף פעולה מלא עם משרד האוצר, טווינו איזה תוכנית, חלקה בהלוואות וחלקה במענקים, וקצת הקלנו על הנזק האדיר שנגרם לחקלאים כתוצאה משחיקת המטבע.

יוסי ישי: עזרנו בידי החקלאים לעבור את שנת 2000 למרות השחיקה של 28% בשער המטבע.

יוסי ישי: היום המטבע נראה קצת יותר טוב.

ישראל כץ: כמה כסף המדינה נתנה לצורך זה?

יוסי ישי: היא נתנה 90 מיליון שקל בשנת 2000 כדי לסייע לגשר על הפער, על השחיקה במטבע.

ישראל כץ: אם תהיה עלייה גבוהה בשער המטבע אז הסכום הזה ייחסך השנה?

יוסי ישי: את התוכניות הגשנו כאשר שער המטבע היה אירו=3.

יוסי ישי: 5 שקל.

יוסי ישי: זה קטסטרופה.

יוסי ישי: זה שקל אחד פחות מהמקובל בתחילת התוכנית.

יוסי ישי: השער המקובל זה אירו=4.2 שקל.

יוסי ישי: למעשה בממוצע עד סוף נובמבר השער היה סביב 3.5 שקל לאירו, שזה שחיקה של 28%.

יוסי ישי: החל מתחילת דצמבר השער התחיל להתאפס והגיע ל-3.6-3.7 שקל לאירו.

יוסי ישי: בינואר הוא כבר עמד על 3.9 שקל לאירו ולכן עצרנו את התהליך.

יוסי ישי: למעשה התמיכה היתה עד סוף דצמבר.

יוסי ישי: חששנו שהמשבר הזה ימשך, צפינו נזק בהיקף של 250 מיליון שקל וכבר התחלנו להיערך כדי לגשר על פני שנה.

יוסי ישי: למזלנו שער המטבע טיפס קצת והוא נע בין 3.7-3.85 כרגע.

יוסי ישי: אף אחד לא יכול להבטיח שזה יהיה המצב.

יוסי ישי: לדעתי חייבים לחשוב על איזה תוכנית רב-שנתית, בדרך כזו או אחרת, שתבטיח ---

ישראל כץ: אם זה יעבור את גבול 4 שקל לאירו אז לא תצטרכו סבסוד?

יוסי ישי: יותר מזה.

יוסי ישי: אנחנו התחייבנו שאם השער עובר את ה-4.2 שקל לאירו אנחנו נחזיר, ויש לי את ההסכמה של החקלאים לעניין.

יוסי ישי: אני אומר את כל זה בגלל שצריך לחשוב על איזה פתרון שייתן בטחון לחקלאים על פעולה שהיא לא רצונית שלהם אלא נגרמת על-ידי גורם שלישי בלתי תלוי.

יוסי ישי: חברי מהאוצר יבואו ויגידו שבשנה כזאת שיש משבר ומחסור במים ובשנה שבה היה משבר בייצוא והיינו צריכים לתמוך בייצוא הצמחי כדי להמשיך ---

ישראל כץ: מה המעורבות שלכם בנושא המשבר במים?

ישראל כץ: מה המעורבות שלכם בנושא אלטרנטיבות - מי קולחין, התפלת מים?

ישראל כץ: מה קורה עם זה?

ישראל כץ: אני רוצה לדעת, מאחר והנושאים האלה יגיעו לוועדה בכל מיני מסגרות.

יוסי ישי: אני לא יודע כמה זמן יש לנו אבל אשתדל להבהיר בשתי דקות.

יוסי ישי: על הנושא הזה אני יכול לדבר שעות ארוכות.

יוסי ישי: המהפך המהותי בכל הטיפול במשק המים היה ביולי 2000, שאז התקבלה החלטת ממשלה, בעקבות ועדת שרים שעבדה מספר חודשים, על תוכנית תלת שנתית בהיקף אדיר של כמה מיליארדי שקלים, שמטרתה התפלת מים וייבוא מים בתקופת המעבר.

יוסי ישי: דרך אגב, גם שני הדברים האלה הם לא מיידיים.

יוסי ישי: התפלת מים במקרה הטוב תיתן לנו מים ב-2003 בכמויות של 115 מיליון קו"ב; יבוא מים - אפילו אם הכל יהיה בסדר יקח שנה וחצי עד שיהיו פה מים.

יוסי ישי: אבל בכל מקרה, המים האלה אינם מים לחקלאות, בגלל העלויות.

יוסי ישי: החקלאות במקרה הטוב יכולה להשתמש במים המותפלים או במים המיובאים בסיבוב השני, בגלל שמכל קו"ב של מים שפירים בסיבוב השני מקבלים 0.6 קו"ב מי קולחין.

יוסי ישי: המהפך היה בהחלטה.

יוסי ישי: אני יכול להגיד היום באמת, ברמה גבוהה של וודאות, שלא רק מדברים אלא כבר עושים התפלה.

יוסי ישי: פעם אחת התקבלה ההחלטה הגדולה.

יוסי ישי: הוכנו תוכניות מפורטות בכל התחומים, גם ברמת ההתפלה וגם ברמת ייבוא המים.

ישראל כץ: האם יצאו מכרזים?

יוסי ישי: בהתפלה יצאו מכרזים.

יוסי ישי: בחירת הזוכים צריכה להיות בין אפריל ליוני השנה.

יוסי ישי: אבל השורה התחתונה היא שמים מותפלים יהיו באוקטובר 2003 בהיקף של 115 מיליון קו"ב.

יוסי ישי: יכול להיות שאם יכניסו גוף אחר, כמו "מקורות", אפשר לזרז.

יוסי ישי: אני לא רוצה להיכנס לזה.

יוסי ישי: הדבר הכי משמעותי שנעשה מבחינת החקלאות הוא כל הטיפול בקולחין.

יוסי ישי: התקבלה החלטה אמיצה שנותנת 60% מענק למפעלים להולכה של קולחין.

יוסי ישי: ישנה מערכת מאוד מסודרת, שעובדת יפה מאוד, של מר אלי רונן, בכל מה שקשור בטיוב ובהקמת מט"שים (מפעלי טיהור שפכים).

יוסי ישי: המערכת כולה נרתמת.

יוסי ישי: אני יכול להגיד מאוד בזהירות, כמעט ואין חסמים במערכת.

יוסי ישי: אולי שמעתם אתמול בתקשורת שעוד 4 מפעלים אושרו.

יוסי ישי: זה עובד בצורה שונה מאשר בעבר.

יוסי ישי: בכל מקרה, כל פעולה כזאת לוקחת זמן.

יוסי ישי: גם אם כולם רוצים לעשות את הכל, כדי להקים מערכת כזאת - אישורים, תכנונים, ביצוע - זה לוקח שנים.

יוסי ישי: כדי לא למוטט את החקלאות ברמת קיצוץ של 50% לא תהיה ברירה, וכך אציע לחברי, לבצע כל מיני מעקפים קצרים.

יוסי ישי: לדוגמא, התוכנית להשבת קולחין לגליל המערבי, שאמורה להציל את כל הגליל המערבי, מוכנה וכבר נשפטה אך מים יהיו רק בעוד שנתיים.

יוסי ישי: אם נחכה שנתיים, ברמת קיצוץ של 50%, מילא שהבננות ילכו אבל גם המטעים וכל הדברים האחרים ילכו.

יוסי ישי: יכול להיות שלא תהיה ברירה אלא לבצע השקעות, שאולי לא כל-כך מסתדרות עם התוכנית הכללית, להתקין צינור מסויים של X קילומטרים שמוביל מים ממאגר קיים, שהוא מרושת, שנכנסים אליו מים מטוהרים ונשפכים לוואדי.

יוסי ישי: זה יהיה יותר יקר וינפח את העלות אבל כך אפשר יהיה להציל את הגליל המערבי.

יוסי ישי: אם לא תהיה ברירה, זה יהיה חלק מהפתרונות.

יוסי ישי: זה החלק שאנחנו עושים במשותף.

יוסי ישי: אנחנו מעורבים, כששר החקלאות הוא חבר בוועדת השרים.

יוסי ישי: למשרד יש תוכניות בהיקף של 120 מיליון שקל - כספי מענק, שמיועדים לבצע היערכות המשרד בחקלאות הספציפית המקומית לקראת הקיצוץ של 2001.

יוסי ישי: אני חוזר לנושא השלישי.

יוסי ישי: גם בשנה שאין מספיק מים, שאנחנו במשבר במים, וגם בשנה בה אומרים חברי מהאוצר שאין מה להשקיע בהרחבת הייצור הצמחי כאשר ראינו מה שקרה בייצוא - אי אפשר לזנוח את הפריפריה.

יוסי ישי: אני מדבר על הערבה, על הבקעה, על בית-שאן, רמת הנגב, הגולן, גוש קטיף, גבול הצפון.

יוסי ישי: הפריפריה ברובה הגדול לא מושתתת על המערכת הארצית אלא על מערכות מקומיות שאין להן אלטרנטיבת שימוש ולכן משבר המים כרגע לא כל-כך משפיע עליהם.

יוסי ישי: תנאי הסחר יורדים כל הזמן.

יוסי ישי: כדי לשמר רמת הכנסה קבועה צריך להגדיל את הייצור כל הזמן.

יוסי ישי: בגלל הירידה ברווחיות, כדי שמשפחה תוכל לשרוד בערבה היא צריכה כל שנה להגדיל את הייצור, לא כדי להגדיל את ההכנסה אלא על מנת לשמור את ההכנסה.

יוסי ישי: לכן גם בשנים כאלה של מצוקה אין לנו ברירה, אנחנו צריכים להמשיך ולהגדיל את ההשקעות ולתמוך בהשקעות באיזורי פריפריה.

יוסי ישי: נושא נוסף שאי אפשר להתייחס אליו בשקט הוא כל עניין שמירת החקלאות בשטחים פתוחים.

יוסי ישי: אנחנו יודעים ששמירת השטחים הפתוחים זה לא רק חקלאות אלא גם איכות הסביבה, התיישבות ובטחון.

יוסי ישי: אבל הכי חשוב זה איכות הסביבה.

יוסי ישי: בשנת משבר כזאת של מים, בשנה שמחיר הכותנה ומחיר החיטה העולמי נמצאים בירידה, מקובל בכל העולם שצריך לתמוך, כדי להבטיח שהשטחים הפתוחים יעובדו ולא רק החממות הסגורות.

יוסי ישי: אם לא נתמוך, החקלאי לא יכסה את הוצאות הייצור שלו ולפיכך הוא לא יעבד.

יוסי ישי: בשנת 2000 תמכנו בשטחים הפתוחים.

יוסי ישי: בשנת 2001 נצטרך לתמוך עוד יותר.

יוסי ישי: הסיבה הפשוטה, אנחנו בשנת שמיטה.

יוסי ישי: כל החיטה של שנת השמיטה לא ניתנת להיות משווקת למאכל לטחנות הקמח בגלל היתר בד"ץ.

יוסי ישי: גם היתר מכירה לא פותר כאן את הבעיה.

יוסי ישי: לכן כל יבול החיטה השנה יצטרך ללכת למספוא.

יוסי ישי: הפער במחירים בין טון חיטה למאכל וטון חיטה למספוא הוא 40$.

יוסי ישי: נזדקק ל-40 מיליון שקל תמיכה כדי לכסות לחקלאים 90% מהוצאות הייצור שלהם.

עופר חוגי: תמכור לעזה.

יוסי ישי: הם מקבלים מארצות-הברית חינם.

שלום שמחון: תתחלף איתם.

יוסי ישי: בחלק באמת התחלפנו.

יוסי ישי: אם יהיה זמן אני אסביר לך איך התחלפנו.

יוסי ישי: עשינו איתם בארטרים.

יוסי ישי: כאשר אתה עובר למשקים גדולים, משקים יעילים שמפעילים יתרונות לגודל, העבודה העצמית היא כבר מרכיב ניהולי בלבד.

יוסי ישי: העבודה הופכת להיות תשומה.

יוסי ישי: במשק גדול, של 20, 30, 40 או 70 דונם חממות, במשק של 600-700 מיליון ליטר חלב - וכך אני יכול לעבור ענף, ענף - העבודה העצמית - בעל, אשה, ילד - זה כבר כוח האדם הניהולי והעבודה השכירה הופכת להיות תשומה, כמו מים וכמו דשן.

יוסי ישי: לא אכנס למספרים כי אין הרבה זמן.

יוסי ישי: כוח האדם השכיר בחקלאות מורכב מהרבה כוח אדם פלשתינאי.

יוסי ישי: בסך הכל הביקוש הוא לכ-70,000 עובדים, שמתוכם 18,000 עובדים זרים וכ-26,000 עובדים פלשתינאים.

יוסי ישי: דרך אגב, מספר העובדים הזרים בחקלאות הוא פחות או יותר קבוע, 18,000 במשך כל השנים, ובניגוד לענפים אחרים זו גם קבוצה שנשמרת, מקפידים עליה והיא לא בורחת ולא נוזלת לנו למקומות אחרים.

יוסי ישי: העובדים הפלשתינאים, שזה כוח העבודה הגדול שסיפק את שירותי הקטיף להדרים וכולי, בגלל המשבר הבטחוני איננו פה יותר.

יוסי ישי: החקלאות לא תוכל לשרוד אם לא ינתן פתרון כלשהו להשלמת העבודה השכירה לחקלאות.

ישראל כץ: מה הנוהל לגבי העובדים הפלשתינאים?

ישראל כץ: האם היום הם עובדים?

יוסי ישי: היום הם אינם לחלוטין.

ישראל כץ: מה קורה עם החלל הזה של 26,000 עובדים?

יוסי ישי: אנחנו נמצאים בפיגור אדיר בקטיף הדרים.

ישראל כץ: האם אין לכם הידברות עם המשרד לבטחון פנים או עם גורם אחר?

ישראל כץ: הרי מה האלטרנטיבה?

ישראל כץ: שאנשים מעסיקים באופן לא חוקי.

יוסי ישי: יש הידברות מלאה וגם בתקופות הסגר הכי חמורות נכנסו עובדים פלשתינאים, מלווים וצמודים.

יוסי ישי: גם בתקופות הקשות ביותר של הסגר, למשל כשענף הזיתים הלך להתמוטט, בגלל שכל מסיק הזיתים נעשה ב-3 שבועות, שכנענו את כולם להתיר לנו 300 עובדים פלשתינאים.

יוסי ישי: אבל זה מאוחר מדי, זה לא עובד.

יוסי ישי: היום אנחנו נמצאים במצוקה וקטיף ההדרים נמצא בפיגור אדיר.

ישראל כץ: נדמה לי שדיברו על הכנסת נשים פלשתינאיות לעבודה.

ישראל כץ: זה קיים בשוליים.

ישראל כץ: היום כבר לא אבל עד לפני שבוע זה היה קיים בשוליים.

ישראל כץ: המצב היום הוא חמור מאוד.

ישראל כץ: קטיף ההדרים בפיגור אדיר.

ישראל כץ: אבל יותר חמור מזה, כל העניין של הכנת המטעים.

ישראל כץ: מי נותן תשובות?

ישראל כץ: מי אחראי?

ישראל כץ: האם החקלאי הבודד שצריך להבריח אליו באופן לא חוקי מישהי שתעבוד אצלו?

יוסי ישי: אין תשובות.

יוסי ישי: כל הנסיונות שלנו להפעיל כוח אדם ישראלי, לסבסד את העובד הישראלי, כולם נכשלו.

יוסי ישי: העובד הישראלי לא מוכן לעסוק בחקלאות.

יוסי ישי: מה שקצת עוזר עכשיו הוא האישור להבאת 2,000 עובדים זרים נוספים לתקופת מעבר.

יוסי ישי: זה גם כן peanuts, אבל לפחות היום מנסים לתעל נכון כך שהם יעבדו בקטיף ובדברים כאלה, אבל המצב הוא חמור.

יוסי ישי: אנחנו נכנסים עכשיו לתקופה של הכנת המטעים, דילול פרחים, דילול פירות, גיזום, וזה כבר הכנת העונה הבאה.

יוסי ישי: המצב בקטע הזה הוא חמור.

ישראל כץ: מי הכתובת שלכם?

ישראל כץ: מי הכתובת שלך כמנכ"ל?

משה רז: אני אשאל אותה שאלה אבל קצת אחרת.

משה רז: איך אתה יודע שהם לא באו לעבודה בשבוע האחרון?

משה רז: הם פנו אליך?

משה רז: למי הם פנו?

יוסי ישי: בכל בעיה שיש לכל חקלאי במדינה הוא פונה למשרד החקלאות.

יוסי ישי: כל בעיה.

יוסי ישי: אם לחקלאי אין פועלים לקטיף, הוא פונה אלי ואומר לי: אתה כתובת שלי, תפתור לי את הבעיה.

יוסי ישי: כרגע חסרים 16,000 פועלים פלשתינאים.

משה רז: אבל בטח חלקם מגיעים, אם לא הרוב.

משה רז: הם מגיעים אבל רק 3 שעות אחרי הזמן.

עופר חוגי: האם ערביי ישראל לא עובדים בחקלאות?

יוסי ישי: הפלשתינאים הם לא האלטרנטיבה שלהם אז הם מתפנקים.

עופר חוגי: האם הם באים לעבודה?

יוסי ישי: אמרת נכון: הם באים לעבודה.

יוסי ישי: במקרה הטוב הם באים לעבודה.

ישראל כץ: השורה התחתונה היא שחסרים לפחות 10,000 עובדים.

ישראל כץ: מול מי דנים?

ישראל כץ: האם זה נשאר ברמת האדם בשטח?

ישראל כץ: הוא שצריך להחליט האם להבריח פועלת או לא?

יוסי ישי: דנים בכל הפורומים, בכל הרמות, גם בוועדות מנכ"לים וגם בדיונים שוטפים יומיומיים.

יוסי ישי: משרד החקלאות נמצא בקשר יומיומי עם שירות התעסוקה ועם שר העבודה והרווחה הקודם - עם השר החדש עוד לא נפגשנו.

יוסי ישי: אפילו ראש הממשלה כינס לפני 3 חודשים ישיבה בעניין ומה שיצא זה אותה החלטה לתוספת של 2,000 עובדים זרים ואפשרות לכניסה של עובדים פלשתינאים.

יוסי ישי: זה החזיק מעמד עד שהמצב הבטחוני החמיר.

ישראל כץ: חמור מאוד שמשאירים לרמת האדם הבודד את האילוץ להחליט אם החממה שלו תתייבש או שהוא יבריח עובד פלשתינאי באופן לא חוקי.

ישראל כץ: חייב להימצא לזה פתרון ברמה ממלכתית.

יוסי ישי: אין כרגע פתרונות קשיחים ברמה הממלכתית.

יוסי ישי: יש פתרונות נזילים.

שלום שמחון: יש שתי בעיות.

שלום שמחון: בעיה אחת היא הנושא של העובדים הזרים, שמשרד החקלאות נתקל בקושי להגיע להסכמות עם שירות התעסוקה.

שלום שמחון: צריך להגיד את זה.

יוסי ישי: משרד החקלאות הכין תוכנית ברורה בעניין הזה והיתה הסכמה, אך הם חזרו בהם.

שלום שמחון: העניין השני הוא עובדי השטחים.

שלום שמחון: חלק מהם יכנסו באופן לא חוקי, תמיד, אבל גם אי אפשר להתעלם מכך שהכניסה באופן חוקי איננה מוסדרת כראוי.

שלום שמחון: אסור לטשטש את העובדה שנכנסים לארץ אלפי פועלים לא חוקיים.

שלום שמחון: עובדה שהם נמצאים פה.

שלום שמחון: חלקם לנים פה וחלקם חוזרים כל יום לביתם.

שלום שמחון: המצב הזה ימשך הרי כל הזמן.

שלום שמחון: הגורמים המתאימים במשרד הבטחון או במשרד העבודה והרווחה צריכים להסדיר את העניין הזה.

שלום שמחון: יש כרגע בעיה והנזק המצטבר כתוצאה מהסגרים הוא נזק בל יתואר.

שלום שמחון: הוא כבר עבר את סדרי הגודל שהחקלאים יכולים לשאת על עצמם.

שלום שמחון: הנושא הזה צריך להגיע לשולחן הממשלה.

שלום שמחון: אגב, לא רק בחקלאות, אבל אני מדבר על הקטע החקלאי.

שלום שמחון: בחלק הזה יש נזק שקשה מאוד לתאר אותו.

ישראל כץ: הנזק הוא בטחוני אך הוא גם כלכלי.

ישראל כץ: המדינה לא מקבלת שום מיסים על עובדים שבאים לכאן באופן לא מוצהר.

עופר חוגי: יש לי עוד שאלה לגבי ערביי ישראל.

עופר חוגי: במגזר הזה יש אבטלה מאוד גדולה.

ישראל כץ: מבחינה חוקית אין מושג כזה "ערביי ישראל".

ישראל כץ: יש אזרחים ישראלים.

ישראל כץ: או שעובדים בעבודות כאלה או שלא עובדים.

ישראל כץ: מה זה חשוב מי?

ישראל כץ: ככלל - לא עובדים בזה.

עופר חוגי: אז למה משלמים דמי אבטלה?

ישראל כץ: זאת שאלה כללית, לא רק לגבי ערבים.

עופר חוגי: בישובים העבריים האבטלה לא כל-כך גבוהה.

ישראל כץ: זה קשור לרמת החיים.

ישראל כץ: בחקלאות ובעבודות רטובות בבניין ידוע שאזרחים ישראלים עובדים באופן מאוד מצומצם.

ישראל כץ: אף אחד לא הצליח לשנות את זה.

יוסי ישי: הגענו להסכמה עם משרד האוצר ומשרד העבודה והרווחה שאנחנו מסבסדים כל עובד ישראלי שיעבוד בחקלאות ב-50 שקל ליום.

יוסי ישי: 10 שקלים הוצאות נסיעה ו-40 שקל סובסידיה.

יוסי ישי: ארגנו תקציב של 3 מיליון שקל אך בפועל השתמשנו רק ב-600,000 שקל.

יוסי ישי: אני מדבר על אזרחי ישראל, יהודים וערבים כאחד.

ישראל כץ: באחד מסעיפי חוק ההסדרים יש הצעה ממשלתית לצמצום הזכאות של חיילים משוחררים לעבודות בתחומים מיוחדים, שזה יהיה רק בבניין וחקלאות.

ישראל כץ: אני לא יודע אם זה ישנה את המצב.

יוסי ישי: בשנת 2000, עם כל המצוקות והקטסטרופות שמניתי, אני חושב שמאחר והודענו לחקלאים בזמן והחקלאים היו מספיק חכמים כדי להיערך, בסך הכל ערך התפוקה החקלאית לא ירד, למרות הכל.

יוסי ישי: היתה ירידה של חצי אחוז בערך התפוקה החקלאית הצמחית אבל היה תיקון בבעלי-חיים, כך שבסך הכל ערך התפוקה החקלאית בשנת 2000 לא ירד.

יוסי ישי: אבל אני בטוח שזה תופעה מקומית זמנית, בעקבות מאמץ אדיר בשנת 2000.

יוסי ישי: אין לי ספק ששנת 2001 תהיה קטסטרופלית מבחינת החקלאות.

יוסי ישי: מה עוד שיש להניח, ברמה ברורה של וודאות, שזה לא השנה האחרונה של המשבר וצפויות לנו עוד כמה שנים נוספות למשבר.

יוסי ישי: חשוב להגיד עוד דבר אחד.

יוסי ישי: חובה לשמר את החקלאות במתכונתה ובהיקפה הנוכחי מכיוון שהחקלאות היא צרכן המים.

יוסי ישי: אנחנו יודעים שבעוד 4-5 שנים לא תהיה בעיית מים, כאשר כל הקולחין יכנסו.

יוסי ישי: אם אנחנו רוצים שיהיה מי שיצרוך את המים כאשר המים יהיו זמינים - חייבים לשמר את החקלאות, בצורה כזאת או אחרת, במתכונתה הנוכחית.

עופר חוגי: האם אתה יכול לעצור היום את הגידולים?

עופר חוגי: אם למשך שנתיים, לדוגמא, תהיה עצירה מסויימת בחקלאות, האם תהיה בעיה להחזיר את זה?

יוסי ישי: אם אתה עוקר מטע, האם אתה יכול להחזיר אותו?

יוסי ישי: את הדברים האחרים כבר הורדנו כדי להגיע לרמת קיצוץ של 50%.

יוסי ישי: הפלחה למשל חוסלה כבר מזמן.

יוסי ישי: כדי להגיע לרמת קיצוץ של 50%, ברמת המקרו, צריך לקצץ את גידולי השדה ב-100%.

אבשלום וילן: אין גידולי שלחין על מים מתוקים, פרט לירקות.

אבשלום וילן: חבר הכנסת חוגי, על השטחים האלה אי אפשר להקים ישיבות ...

יוסי ישי: השר ציין את נושא תקציב התמיכות ותקציב ההשקעות.

יוסי ישי: אני רוצה לתת כמה מספרים.

יוסי ישי: בשקף שמולכם אתם רואים את התפתחות תקציב ההשקעות של מינהלת ההשקעות של משרד החקלאות.

יוסי ישי: ב-1998 התקציב היה 131 מיליון ש"ח, ב-1999 - 127 מיליון ש"ח, ב-2000 - 108 מיליון ש"ח, ובשנת 2001 - מתוכנן 98 מיליון שקל.

יוסי ישי: תיראו את השימושים הקשיחים שלנו.

יוסי ישי: - יש תוכניות שכבר היו בשלבי אישור כזה או אחר בשנת 2000 בהיקף של 50 מיליון שקל.

יוסי ישי: אם היה לי זמן הייתי מפרט; - יש לנו החלטת ממשלה לתמיכה בישובי קו עימות - 39 מיליון שקל; - יש החלטת ממשלה על קידום פיתוח המגזר הערבי - 8 מיליון שקל; - יש המשך פיתוח של מפעלים איזוריים, שזה למעשה פעולות של משרד התעשיה והמסחר בכלל, שהעבירו את זה אלינו - 15 מיליון שקל; - 30 מיליון שקל להשקעה בפריפריה, באיזורים שמניתי.

יוסי ישי: כל אלה יוצרים ביקוש ל-142 מיליון שקל.

יוסי ישי: התקציב שעומד לרשותי הוא 98 מיליון שקל.

יוסי ישי: אני לא יודע איך נוכל לתפקד בשנה הבאה.

שלום שמחון: צריך להגיד באופן ברור.

שלום שמחון: אתה מתכוון שהתקציב צריך לצאת מפה עם 142 מיליון שקל.

יוסי ישי: אני חושב שדיברתי ברור.

סמדר אלחנני: כמה היה הביצוע בשנה שעברה?

יוסי ישי: אי אפשר לבצע יותר מהאישור.

סמדר אלחנני: האם עשית את כל הביצוע?

יוסי ישי: בוודאי.

יוסי ישי: אני עוד חרגתי ב-50 מיליון שקל.

אבשלום וילן: הגשתי הסתייגות לתקציב, להעלות לכם ב-50 מיליון שקל את תקציב ההשקעות.

אבשלום וילן: אני מניח שזה לא יעבור בוועדה, גם אם אני ארצה.

אבשלום וילן: אז תעלו את זה במליאה.

אבשלום וילן: אולי תשכנעו את הקואליציה הנוכחית לתמוך.

ישראל כץ: יש גם בעיה בהשקעות במרכז הארץ.

שלום שמחון: חבר הכנסת וילן, אני יכול להבטיח לך שיש סעיף אחד לפחות שלא ייצא מפה כפי שהוא ותהיה בו תוספת של לפחות 100 מיליון שקל, בחטיבה להתיישבות.

ישראל כץ: חשבתי שאתה מתייחס לסעיף הסדרי חובות להתיישבות.

יוסי ישי: הנושא האחרון הוא תקציב התמיכות בייצור החקלאי.

יוסי ישי: אני מראה לכם כעת את התקציב ולא את הביצוע בפועל.

יוסי ישי: ב-1999 - בתקציב היה 78 מיליון ש"ח; ב-2000 - 63 מיליון ש"ח; תקציב התמיכות המוצע ב-2001 - 52 מיליון ש"ח.

יוסי ישי: כדי לעבור את שנת 2000, במצוקות שמניתי קודם, מול תקציב של 63 מיליון שקל, הביצוע בפועל היה קרוב ל-180 מיליון שקל, פי שלוש, כדי להחזיק את החקלאות מעל פני המים.

יוסי ישי: תיראו מה הדרישות הקשיחות שעומדות לפנינו השנה: - כל הפעולות להדברה מרוכזת בענפי הייצור - זה פעולה שבמדינות מפותחות המדינה עושה במימון מלא לכל חקלאיה.

יוסי ישי: אנחנו בגלל מגבלות תקציב לא מסוגלים.

יוסי ישי: אם אני אבצע את המינימום שבמינימום - 20 מיליון שקל; - החזקת שטחים פתוחים (הסברתי מה זה) - 10 מיליון שקל; - קידום מכירות בחוץ-לארץ, שזה פעולה ציבורית, שבמדינות מתוקנות עושים באופן מלא על-ידי המדינה - 15 מיליון שקל; - חיטה בשנת שמיטה (הסברתי מה זה) - כל החיטה השנה תלך למספוא ולא למאכל אדם - נזק של 30 מיליון שקל; - אני חייב מסגרת כלשהי להבטיח את הייצוא החקלאי.

יוסי ישי: בשנה שעברה תמכנו בייצוא החקלאי ב-90 מיליון שקל - צריך פה 30 מיליון שקל; - כשלי שוק, פערי מחירים - 30 מיליון שקל; - כשלי שוק בשוק המקומי, כולל תמיכה והחזקה של ענף ההטלה בישובי קו העימות - 10 מיליון שקל.

יוסי ישי: כדי לגמור שנה במינימום אנו זקוקים ל-120 מיליון שקל, כשבשנה שעברה הביצוע היה 185 מיליון שקל.

יוסי ישי: התקציב הוא 52 מיליון שקל.

יוסי ישי: אני לא יודע איך מתחילים שנה בצורה כזאת.

יוסי ישי: תודה.

יעקב ליצמן: אתחיל בברכות לשר שלום שמחון, שהיה חבר בוועדת הכספים.

יעקב ליצמן: חברי הוועדה בוודאי רוצים בהצלחתך.

שלום שמחון: נראה את מבחן התוצאה.

יעקב ליצמן: היום קל לי כי אני חבר באופוזיציה אז אין שום בעיה.

יעקב ליצמן: אז יש לך הבטחה של האופוזיציה לתמיכתי, לפחות בכמה דברים שאני אציג.

יעקב ליצמן: אבל קודם כל הרשה לי להעיר לך דבר קטן מאוד.

יעקב ליצמן: אתם אולי תחשבו שמאוד מוזר שאני אומר את זה אבל אני באמת מאמין בכך.

יעקב ליצמן: ניסיתם לעשות הכל בנושא המים, רק דבר אחד לא ניסיתם: לא התפללתם.

משה רז: הם סמכו על הניסים.

סמדר אלחנני: מי שמבקש על אחרים נענה תחילה.

ישראל כץ: אני בטוח שלא התכוונת שהם לא מתפללים.

ישראל כץ: הם פשוט נשארו עם "מוריד הטל" במקום "משיב הרוח ומוריד הגשם".

ישראל כץ: הם התבלבלו.

יעקב ליצמן: אני לא משחק בפוליטיקה כשמדובר על תפילה.

יעקב ליצמן: אני התכוונתי באמת ובתמים.

יעקב ליצמן: חלילה וחס כשיש עת צרה, אז מה, אנשים חילונים לא מתפללים?

יעקב ליצמן: אנחנו בנושא המים היום נמצאים בעת צרה, כל ילד קטן יודע את זה.

יעקב ליצמן: אני כן מתפלל תפילה מיוחדת על גשם.

יעקב ליצמן: אולי אתם מפחדים שזה בכל זאת יעזור.

יעקב ליצמן: תנסו את זה פעם.

יעקב ליצמן: זה הערה שמופנית לכולם.

שלום שמחון: אבל לא הקשבת לי.

שלום שמחון: אמרתי שביום שקיבלתי את התפקיד כן התפללתי.

יעקב ליצמן: אתה ממונה על המים ואני מבקש שתתפלל על המים.

ישראל כץ: מה שבטוח, שהוא יקבל הרבה מאוד סיקור בתקשורת אם הוא יכריז כשר חקלאות על יום תפילה המוני למען ירידת גשם.

ישראל כץ: אני לא יודע איזה תקשורת הוא יקבל אבל הוא יקבל סיקור.

יעקב ליצמן: חוץ מחבר הכנסת פריצקי, נדמה לי שאף אחד אחר לא יתנגד.

יעקב ליצמן: וגם חבר הכנסת פריצקי, אפילו שהוא יתנגד, אבל בשקט גם הוא יתפלל.

יעקב ליצמן: נדבר על עוד כמה דברים.

יעקב ליצמן: אמרת שאתה בטוח שבתקציב החטיבה להתיישבות תהיה תוספת.

יעקב ליצמן: האם אתה כל-כך בטוח שיוסיפו שם 100 מיליון שקל?

שלום שמחון: אני משוכנע.

שלום שמחון: יכול להיות שהגזמתי, לא 100 מיליון שקל אבל לפחות 80 מיליון שקל.

יעקב ליצמן: אם במשא ומתן תוך דקה הורדת 20 מיליון שקל, אתה כבר לא מתחיל טוב ...

ישראל כץ: הורידו להם 100 מיליון שקל בשביל להוסיף 100 מיליון שקל, לזה הוא מתכוון.

משה רז: בשנה שעברה הורידו להם 17 מיליון שקל.

יעקב ליצמן: אני לא רואה שום סיבה שיורידו להם.

יעקב ליצמן: אני יודע שבשנה שעברה הוציאו את הנשמה עד שקיבלו גם מה שכתוב.

יעקב ליצמן: עברתי על ספר התקציב ברפרוף וראיתי שהסעיף התקציבי היחיד שמופיע שמבקר המדינה חזר וביקר שוב ושוב הוא החטיבה להתיישבות.

יעקב ליצמן: אני יודע שלמבקר המדינה היו במשך השנים ספרים על משרד החקלאות, ולא רק על זה, על עוד כמה דברים.

יעקב ליצמן: למה לא מציינים את זה?

יעקב ליצמן: כי כותבים רק מה שמחפשים.

יעקב ליצמן: מוזר דווקא על זה לכתוב, כשיש את בקורת המדינה.

יעקב ליצמן: אזכיר לך דברים שכתב מבקר המדינה, פרקים שלמים ומשום מה זה לא מופיע בספר התקציב.

יעקב ליצמן: רק מה, כשרוצים לחסל אז אומרים: מבקר המדינה.

יעקב ליצמן: אני מוחה על הקטע הזה.

יעקב ליצמן: הייתי רוצה לשמוע על כמה נושאים, למשל על הבקורת על הסיליקון בחלב והבעיות הללו שנתגלו לנו.

יעקב ליצמן: ככל שאני מבין, מתוך מה שאני קורא בעתונות, הבעיות לא הסתדרו עדיין והאזרח לא יכול להיות רגוע שהחלב שהוא שותה הוא נקי.

יעקב ליצמן: אני חושב שזה דבר חשוב מאוד.

יעקב ליצמן: בזמנו הגשתי אפילו הצעה לסדר היום בנושא החלב, וזה נדון והיו התחייבויות.

יעקב ליצמן: אני לא רגוע בקטע הזה.

יעקב ליצמן: לאור הבלגן בימים האחרונים בנושא הבשר אני שואל האם יש יבוא של בשר מארגנטינה?

יעקב ליצמן: אני לא בטוח.

יעקב ליצמן: האם בדקתם ואתם יושבים על השיבר לדעת בוודאות מה קורה עם הבשר הזה?

יעקב ליצמן: אני לא רוצה לדבר על נושא הקיבוצים, כי חבר הכנסת עופר חוגי יצא.

יעקב ליצמן: מה קורה עם יחידת הפיקוח?

יעקב ליצמן: גם זה סעיף שכל פעם מקצצים.

יעקב ליצמן: היום במיוחד, בעקבות המעבר של מזון מהרשות הפלשתינאית, צריך להגביר את הפיקוח.

יעקב ליצמן: גם שם כתוב, כאילו זה איזה טובה, סיכום בין שר האוצר עם שר החקלאות להשאיר את הסעיף הזה כפי שהיה לפני שנה.

שלום שמחון: שזה חצי ממה שהיה.

ישראל כץ: צריך להחזיר את זה כי הגיע הזמן להחזיר את הליכודניקים שפוטרו לתוך היחידה.

ישראל כץ: צריך להחזיר את אלה שנפלטו בגלל הצמצומים.

שלום שמחון: היו שם 100% ליכודניקים ונשארו 80% ליכודניקים.

יעקב ליצמן: אני בטוח שהשר שלום שמחון לא ייתן לפגוע בליכודניקים.

יעקב ליצמן: הוא פשוט מפחד ממך.

יעקב ליצמן: בשמיטה חקלאים לא מעבדים את הקרקעות.

יעקב ליצמן: בשמיטה הקודמת החקלאים היו פטורים מארנונה על השטח שהם לא עיבדו, כי לא היו להם הכנסות.

יעקב ליצמן: השנה, ידוע לי שעד לפני חודש העניין לא הסתדר.

יעקב ליצמן: אני חושב, על אף שארנונה לא שייכת ישירות למשרד החקלאות אבל צריך להקל על החקלאים בנושא הזה.

יעקב ליצמן: ודבר אחרון הוא נושא חלוקת מצרכים כשיש עודף גדול.

יעקב ליצמן: מבחינתנו יש בעיה בשנת שמיטה ואנחנו לא אוכלים כל דבר שצמח על אדמת הארץ, אבל יש גם אוכלוסיה אחרת שאוכלת.

יעקב ליצמן: אני חושב שיש מספיק מקומות מצוקה שאפשר לחלק להם את זה במקום להשמיד את היבול.

יעקב ליצמן: בפרט עכשיו לקראת החגים, לקראת פסח, כשיש הוצאות גדולות.

יעקב ליצמן: אני יודע שהמשרד עזר---

יוסי ישי: הוא עוזר על הזמן.

יעקב ליצמן: אני מציין את זה.

ישראל כץ: האם משרד החקלאות מעורב בפעילות הזאת?

יוסי ישי: המשרד עובד מול "יד אליעזר", מול כמה גופים, בצורה מסודרת.

יעקב ליצמן: עזרו לי גם כשביקשתי לכל מיני גופים וארגוני חסד.

יעקב ליצמן: תיקח מי שאתה רוצה, אותם עניים - חילונים, חרדים, תן למי שאתה רוצה ואפילו אל תדווח למי אתה נותן, אבל העיקר שתיתן.

יעקב ליצמן: ועוד פעם, אני מאחל לך הצלחה.

יוסי ישי: ראיתי איך זה עובד.

יוסי ישי: מדהים איך שזה עובד.

ישראל כץ: האם יש קריטריון ופיקוח של המשרד למי ניתנים הדברים על-ידי כל מועצות הייצור?

ישראל כץ: או שזה ניתן לכל מי שיוצר קשר?

ישראל כץ: אם ועדת הכספים תחליט שהיא רוצה 10,000 מנות ותפנה לאיזה מועצת ייצור, האם היא גם תקבל?

יוסי ישי: כשהציגו לי את הנושא הזה אמרתי מייד שאם זה לא עומד במבחן ציבורי אני לא יכול להתעסק בזה.

יוסי ישי: למשל לגבי "יד אליעזר" הלכתי לראות במו עיני איך הדבר הזה עובד.

יוסי ישי: קודם כל, זה עמותה חוקית מוכרת, מבוקרת, עם ספרים פתוחים, בפיקוח רואה חשבון.

יוסי ישי: זה מסודר לחלוטין.

יעקב ליצמן: אני אישית מבשל עוף כל שבת, אורז את זה ונותן ל"יד אליעזר".

ישראל כץ: אגיד למה התכוונתי.

ישראל כץ: כשמר רפי אלול חילק לפני שנה מנות, הוא פנה לכל מיני גופים, אפילו בשם משרד ראש הממשלה, וקיבל כמדומני גם ממשרד החקלאות או ממועצות הייצור.

יוסי ישי: לא ממשרד החקלאות.

יוסי ישי: ממשרד החקלאות מקבלים רק גופים מסודרים.

יוסי ישי: דרך אגב, ממשרד החקלאות לא מקבלים כלום אלא זה מגיע ממועצות הייצור.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת ישראל כץ, אני מציע שבפגרה, אחרי התקציב אך עוד לפני פסח, אנחנו נסייר יום אחד בגופים האלה של חסד ונראה מה הם עושים.

ישראל כץ: אני נענה בשמחה.

ישראל כץ: כדי שעוד פעם לא אובן לא נכון, לא שאלתי על זה אלא שאלתי על הפניות הספונטניות, שאגב גם נעשות מתוך רצון טוב.

יוסי ישי: אנחנו לא יכולים להתעסק עם פניות ספונטניות.

יוסי ישי: אנחנו יכולים לעבוד רק עם גופים ציבוריים מבוקרים, שהספרים שלהם פתוחים, ואנחנו רואים גם איך זה עובד.

יוסי ישי: הביקושים באים אלינו מלשכות הרווחה וכן הלאה.

יוסי ישי: בביצים יש הסכם למשל.

אבשלום וילן: קודם כל, אני רוצה לברך את השר החדש להצלחה בתפקידו.

אבשלום וילן: אני בהחלט נהנה לקרוא לו השר.

אבשלום וילן: אני מקווה שבאמת המשרד בראשותך יוכל לערוך את השינויים הדרושים.

אבשלום וילן: לאחר החיתוך של כל השנים האחרונות הגענו למצב שאין כבר מה לחתוך ועכשיו צריך להתחיל להרים אותו.

אבשלום וילן: אני חושב שהתביעות שהוצגו על-ידי מר יוסי ישי, מנכ"ל המשרד, הן תביעות נכונות וצריך לפעול בכל דרך כדי להכניס אותן לתקציב עוד השנה.

אבשלום וילן: ראינו פה את הפערים שיש בשלושה נושאים - אני לא רוצה כרגע לחזור על הדברים - גם בתמיכות, גם בהשקעות, וכל נושא המים שאינו מוסדר, בלשון המעטה.

אבשלום וילן: אני רוצה פה למחות.

אבשלום וילן: כפי שאמרתי בכל הדיונים ואני אגיד את זה מעל כל במה, זה מחדל לאומי, שמאז גמר השפדן ב-1989 פקידי האוצר, שרי האוצר וכל ממשלות ישראל, ולא משנה מי היה בשלטון, בעצם התעלמו מהנושא.

אבשלום וילן: סיפר השר לשעבר בן-עמי שכאשר הוא טס וחולף על פני ישראל ירדן ומצרים, הוא רואה שאצלנו ירוק ושם הכל שחון.

אבשלום וילן: אין שום בעיה להיות כמו ירדן ומצרים, אם רוצים.

אבשלום וילן: יש לנו לעבור 3 שנים קשות עד אשר ההשקעות בתשתית המים יתנו פירות.

אבשלום וילן: בינתיים צריך לשמור את החקלאות.

אבשלום וילן: אחרת, גם כשיהיו מים לא יהיה מי שיעשה בהם שימוש.

אבשלום וילן: יותר מזה, מים מוּשבים, כל הביוב, אם לא יהיה בהם שימוש בחקלאות הם יזהמו את הסביבה באופן החמור ביותר.

אבשלום וילן: זה לא עניין שמישהו עושה טובות.

אבשלום וילן: ממשלות אירופה כולן מסבסדות את החקלאות באופן הרבה יותר מסיבי מאשר ממשלת ישראל.

אבשלום וילן: הגיע הזמן פעם אחת לעשות לזה סוף.

אבשלום וילן: את משרד החקלאות כבר קיצצו.

אבשלום וילן: היה שם שר שהיו לו הצעות כמו להתקלח בזוגות ועוד כל מיני דברים מעין אלה ועכשיו חוזרים עליהן.

אבשלום וילן: אני מניח, חבר הכנסת ליצמן, שבזה אתה לא תתמוך.

אבשלום וילן: אבל השר הזה התנדב לקצץ בתקציבו ובתקופתו קוצץ המשרד למצב שהוא כמעט בלתי אפשרי.

אבשלום וילן: עכשיו המשימה העיקרית היא להוסיף תקציבים למשרד החקלאות.

יעקב ליצמן: המשרד הזה היה בידיכם.

אבשלום וילן: אצלנו הוא היה שנה וחצי והצלחנו לעצור, אבל לא מספיק לעצור את ההידרדרות.

אבשלום וילן: עכשיו צריך להתחיל להתרומם.

אבשלום וילן: מה עוד שאובייקטיבית המצב הוא קשה בגלל חוסר המים.

אבשלום וילן: אני מקבל את הצעתך.

אבשלום וילן: אם התפילה תעזור, אין שום בעיה.

אבשלום וילן: אני מציע חלוקת עבודה: אתם תדאגו לתפילות, ואם צריך - אנחנו נעזור, ואנחנו נדאג לתקציבים, ואם צריך - אתם תעזרו.

אבשלום וילן: זו חלוקה הוגנת.

אבשלום וילן: אני חושב שבשלוש הנקודות האלה צריך לעשות מאמץ גדול.

אבשלום וילן: אני לא יודע אם בחוק התקציב הזה, אבל באמצעות הסכמי מועצה.

אבשלום וילן: אני על כל פנים אגיש הסתייגות במליאה על שלוש הנקודות האלה ואם חלק מהקואליציה יעבור לאופוזיציה אולי נצליח להעביר את זה.

אבשלום וילן: אני מקווה שהיושב-ראש לא יבקש להחזיר את הסעיף לוועדה ואז אולי נצליח להכניס כמה תיקונים.

אבשלום וילן: אני רוצה להגיד משהו על תקציב החטיבה להתיישבות.

אבשלום וילן: כתוב בעמוד 46 שמנגנון החטיבה להתיישבות מהווה 23% מתקציב החטיבה.

אבשלום וילן: עלות השכר הממוצעת לעובד מגיעה ל-301,000 שקל, כאשר הממוצע בכלל משרדי הממשלה הוא 140,000 שקל לעובד מדינה.

אבשלום וילן: יכול מאוד להיות שיש פה בעיה.

אבשלום וילן: בשנות ה-60, כאשר הוקם שם מנגנון, היתה התיישבות גדולה ברמת הגולן, בבקעת הירדן, בחבל עזה ופתחת רפיח (חבל ימית) ואז נדרש מנגנון גדול.

אבשלום וילן: יכול להיות שיש פה בכלל בעיה מבנית, שתפקידי החטיבה הצטמצמו מאוד אך נשאר מנגנון גדול של אנשים כעובדי מדינה.

אבשלום וילן: אני אפילו אומר, אם תוכלו להשיג תקציב להוציא את האנשים האלה לפנסיה או לעשות להם הסבה מקצועית למקומות אחרים - בסדר.

אבשלום וילן: אבל נראה לי, אם הנתון הזה נכון, שנשאר פה אפרט גדול מאוד של כוח אדם, בְּעלות יקרה, שאין לו בדיוק מה לעשות.

משה רז: אני רוצה להתייחס לשני דברים, שבשניהם חבר הכנסת וילן נגע.

משה רז: אני אעשה את זה בקיצור.

משה רז: אני לא מבין גדול במים אבל אני יודע דבר אחד.

משה רז: זה שלא טיפלו במשך כל השנים בדרך כלשהי, ולא איכפת לי כרגע אם זה מיחזור או קנייה או התפלה - יש לי דיעות בעד ונגד כל אחד מהדברים האלה - זה שלא טיפלו בדברים האלה, אני בדרך כלל לא אוהב לנתח מה עומד מאחורי זה שלא עושה אבל אני חושב שיש לזה שתי סיבות.

משה רז: המרכזית שבהן היא העובדה שרצו קודם כל לקצץ את החקלאות ורק אחרי זה להתחיל להתמודד עם הבעיה, מטעמים של תפיסה כלכלית של מי שניהל את הדברים האלה.

משה רז: אני לא אומר את זה לשלילה אלא אני חושב שזו התפיסה הכלכלית שעמדה מאחוריהם.

משה רז: והדבר השני, יש לי את הרושם שגם כאן נכנסה פוליטיקה חיצונית, שרצו לנפנף בעניינים האלה של המים לצורך משאים ומתנים עם מדינות שכנות.

משה רז: האבסורד הגדול ביותר, היום אני שומע שבהרחבות הבנייה ברמת הגולן - מוסיפים שם כמה דירות למרות שכל תושב שם אומר שאף אחד לא רוצה לבוא - הולכים להקים את מאגר הביוב מעל בקעת הבְּטֶחה, ומשם זה יכול בקלות להתפרץ למי הכנרת.

משה רז: אני יודע את כל ההבטחות, שזה לא יקרה, אבל כבר ראיתי הרבה הבטחות כאלה מכל מיני סוגים בחיים שלי.

משה רז: אני חושב שאם היינו מחזירים את הגולן לסורים והם היו עושים דבר כזה, היינו מקימים את כל העולם, מרעישים את האו"ם, את מועצת הבטחון ואת כולם, אך אנחנו עושים דבר כזה בעצמנו, מתקציבי המדינה.

משה רז: אני לא אתפלא אם גם מתקציבי החטיבה להתיישבות יילך כסף לאותו מאגר ביוב שיזהם את מי הכנרת וימנע ממשרד החקלאות בכלל לתפקד.

משה רז: אני חושב שזה ממש אבסורד.

משה רז: אני אגיש הסתייגות לקיצוץ קטן של 89 מיליון שקל בתקציב החטיבה להתיישבות.

שלום שמחון: רק בתנאי שתחליט להעביר את התקציב למקום אחר במשרד.

משה רז: אין לי בעיה בעניין הזה.

משה רז: אני חושב - וזה כתוב פה שחור על גבי לבן - שמצב שבו במועצת מגילות למשל - ושם זה הכל קיבוצים אגב, אני לא מפלה פה בין קיבוצים לבין ישובים קהילתיים דתיים - הממשלה תומכת באדם בכמעט 15,000 שקל לעומת 1,951 שקל בגן רווה - איפה פה הפרופורציות?

משה רז: או כמעט 11,500 שקל בהר חברון, כשבגזר זה 2,000 שקל?

משה רז: עד כמה אפשר למתוח את העיוות ואת השחיתות?

משה רז: אני חושב שזה פשוט צועק לשמיים.

יוסי ישי: השר התייחס לסעיף שעדיין מופיע בחוק ההסדרים לגבי העברת הסמכות למתן היתרי ייצוא לשר.

ישראל כץ: אנחנו נדון בזה באחד הימים הקרובים.

יוסי ישי: אני רוצה להתייחס לזה בכל זאת.

יוסי ישי: אנחנו העברנו בזמנו בקשה בכתב להסיר את זה מסדר היום בגלל שהמשרד לא שקט על שמריו.

יוסי ישי: הנושא הזה כבר הועלה במשרד לפני כשנה והקמנו ועדה שבחנה את העניין.

יוסי ישי: הוועדה המליצה את המלצותיה, השר אימץ אותן והמועצות כבר יישמו את ההמלצות בשטח.

יוסי ישי: בפועל כתוצאה מאותן המלצות והחלטות נפתח קשת של מתן היתרי ייצוא ליצואנים על-פי קריטריונים.

יוסי ישי: בפרחים, למשל, אם פעם היה "אגרסקו" אז היום יש כבר רבים; בירקות יש כבר כמה עשרות, וכך הלאה.

יוסי ישי: אני חושב שאין טעם - ולדעתי אולי אין צורך - ללכת בחקיקה ספציפית לפעולה שאפשר אדמיניסטרטיבית לגמור אותה, והיא נגמרה.

יוסי ישי: לכן אנחנו ממליצים להוריד את הסעיף מסדר היום.

ישראל כץ: למה משרד האוצר לא מקבל את העמדה הזאת?

ישראל כץ: הרי מי מגיש את ההצעה?

ישראל כץ: הממשלה.

יוסי ישי: אני פניתי בכתב למשרד האוצר, לאור ההצעה הזאת, והוא מכיר את ההמלצות ואת המסקנות, והצעתי להוריד את החוק הזה מסדר היום.

יעקב ליצמן: אולי נשמע את נציג האוצר.

אבשלום וילן: נדבר על זה כאשר יהיה דיון על חוק ההסדרים.

אבשלום וילן: אני לא מבין למה זה מופיע.

אבשלום וילן: זה לא שייך ולא הוגן.

אבשלום וילן: אין פה עניין של כסף.

יוסי ישי: אני לא רוצה ליפול בין הכסאות.

ישראל כץ: מר רונן וולפמן, אתה רוצה להגיד משהו, גם בהקשר הזה וגם בכלל?

רונן וולפמן: החקלאות בשנת 2001 הולכת לעמוד בפני בעיות קשות, כפי שהוצג כאן, והן ברורות וידועות למשרד האוצר.

רונן וולפמן: הבעיות האלה יהיו קשות יותר, לפחות בנושא המים, מאשר היו בשנת 2000.

רונן וולפמן: אני לא רואה בעתיד הרחוק, 2002-2003, פתרון לנושא המים בתחום החקלאות.

רונן וולפמן: אני מעריך שסוגיית המים תמשיך ללוות את המערך החקלאי גם בהמשך.

אבשלום וילן: בחודש מרץ, כשמתפללים כל היום, הסיכוי שיירד גשם הוא קטן.

אבשלום וילן: כדור הארץ כבר עוד מעט באביב.

אבשלום וילן: דווקא בנובמבר היו צריכים להתפלל.

יעקב ליצמן: למה אתה אומר את זה?

יעקב ליצמן: קרה כבר שירד בירושלים שלג בניסן.

יעקב ליצמן: גם אתה תעזור.

יעקב ליצמן: ובארצות הברית יורד גשם כל השנה.

משה רז: האם מותר לך אחרי פסח להתפלל לגשם?

רונן וולפמן: אנחנו נרתמנו במהלך השנה הזאת לסייע לחקלאות כדי שתוכל להתמודד עם המשברים הקשים שהיא עברה, גם בתחום הייצוא, גם בתחום התעסוקה וגם בתחום המים.

רונן וולפמן: לחלק מהפרוייקטים לוקח זמן להבשיל.

רונן וולפמן: זה לא דברים שקורים מהיום למחר.

רונן וולפמן: יחד עם זה, אני חושב שהמדיניות החקלאית או היכולת להשיג את היעדים החקלאיים, שהוצגו גם על-ידי השר וגם על-ידי המנכ"ל, של שמירה על שטחים פתוחים, של שימור חקלאות יעילה, ניתן או צריך להמשיך להצעיד את החקלאות הזאת קדימה בשינויים מסויימים, אבל בלי לפגוע במרקם הבסיסי של החקלאות.

רונן וולפמן: אני חושב שזה אפשרי.

רונן וולפמן: נקודת המוצא של תקציב 2000 בתחילת דרכו היתה נמוכה יותר ממה שהיה בסופו.

רונן וולפמן: משרד האוצר, בהתאם למגבלות התקציביות שהיו לנו השנה, העמיד סכום משמעותי של כ-100-120 מיליון שקל כתגבור לנושא החקלאי על מנת להתמודד עם הסוגיות הללו.

רונן וולפמן: אני חושב שיש אצלנו רצון והבנה של המצוקות.

רונן וולפמן: אני חושב שבמידה והדברים לא ישתפרו - ונכון שבתחום הייצוא יש סיכוי טוב לפתרון - אבל בנושאים אחרים כבר היום יש סיכומים על סכומים נוספים, בסדר גודל של 120 מיליון שקל לטובת המערך החקלאי לפתרון בסוגיית המים.

רונן וולפמן: חלקם נובעים מאותם סיכומים שהוועדה מכירה אותם, מהעלאת תעריפי המים והעמדת מקור זהה לתשלום שהחקלאים נדרשים לשלם בגין מחירי המים והיטלי ההפקה.

רונן וולפמן: נעמיד את זה לרשות המערכת החקלאית על מנת לפתור את בעיות ומצוקות המים.

רונן וולפמן: סכום נוסף שסוכם בין המשרדים בתחילת ינואר נועד להתמודד עם המצוקות של שנת 2001.

רונן וולפמן: בסך הכל אני הופתעתי לטובה מהנתונים שהוצגו בהקשר לפגיעה או אי-הפגיעה בערך הייצור החקלאי בשנת 2000.

רונן וולפמן: זה אומר שיכולת החקלאים היא חזקה.

יעקב ליצמן: אתה מדבר עד ספטמבר או מספטמבר?

רונן וולפמן: אלה נתונים של כל שנת 2000.

רונן וולפמן: מפתיע לטובה לראות שעל אף הירידה בשערי המטבע בשנת 2000 - 20% ומשהו - עדיין ערך הייצוא החקלאי עמד על אותו סדר גודל של השנה הקודמת.

רונן וולפמן: זה תעודת זכות למערך החקלאי, שכמו בשנים קודמות מצליח להתייעל על אף צמצום במשאבים ובתשומות ולעמוד בזה.

ישראל כץ: אבל נתתם כאן פיצוי.

רונן וולפמן: תפקידנו לסייע בעניין הזה על מנת לעבור את התהליכים האלה.

רונן וולפמן: אני חושב שהתהליכים האלה הולכים בכיוון הנכון.

רונן וולפמן: אני מקווה ומעריך ששיתוף הפעולה כפי שהיה בשנה האחרונה או בשנתיים האחרונות בין משרד האוצר למשרד החקלאות ימשך גם בשנה הקרובה על מנת להתמודד עם הסוגיות האלה.

רונן וולפמן: ברור שבסוגיה של המים יש חילוקי דיעות.

רונן וולפמן: אנחנו סבורים שבנושא מחירי המים אין ברירה אלא להשתמש במכשיר הזה, שלהערכתנו הוא מכשיר הקצאה נכון יותר מאשר הליך הקצאה של המכסות.

רונן וולפמן: הגענו להסדרים והסכמות עם משרד החקלאות, על דעת הוועדה, באשר להחזרה של הסכומים האלה לתוך המערך החקלאי.

רונן וולפמן: אני חושב שהתהליך הזה הוא התהליך הנכון, שגם יתמודד טוב יותר עם מצוקות המים ומצד שני ישאיר את המשאבים האלה לטובת המערכת החקלאית לפתרונות של סוגיות שקשורות למים ושל סוגיות אחרות, של שטחים פתוחים שרוצים לשמר אותם ושל תעסוקה בפריפריה.

רונן וולפמן: אני חושב שזה הדרך הנכונה בסופו של דבר להתמודד עם המשבר הנוכחי, ומצד שני להעמיד כספים לטובת המערכת החקלאית אבל להגיע לרמת יעילות יותר טובה בתנאים הקיימים.

שלום שמחון: תודה ליושב-ראש ולחברי הוועדה.

שלום שמחון: אנחנו הסברנו את המצוקות שלנו, אם כי מר רונן וולפמן בסיום דבריו בעצם פתח את הקרב הבא.

שלום שמחון: אני משאיר לחברי הכנסת אמנון כהן וישראל כץ ולכל החברים לעשות את העבודה.

שלום שמחון: מר רונן וולפמן, אמרת שנתתם עוד 120 מילון שקל מעבר לתקציב אך אם אני אנכה את כל מה שצריך לנכות, זה לא סביר ולא הגיוני שנבנה תוכנית עבודה בתקציב בסדר גודל מסויים כאשר 30% ממנו ניתנים כתוספת.

שלום שמחון: אם אתה בכל שנה נותן כמויות כאלה של כסף, אז משהו בבסיס הוא לא נכון.

רונן וולפמן: זה נובע מהעובדה שחלק מההחלטות נתקבלו אחרי בניית התקציב.

רונן וולפמן: אחרת הן היו מופיעות מראש בתקציב.

שלום שמחון: הן שוב לא בפנים, זה מה שאני מנסה להגיד.

רונן וולפמן: החלטות בגין העלאת תעריפי המים, הנתח הראשון של ה-60 מיליון, והחלטות בגין הנתח הנוסף, כולן התקבלו אחרי החלטות הממשלה על בניית התקציב.

רונן וולפמן: אחרת זה היה מופיע בתוך התקציב.

ישראל כץ: אני רוצה להודות לשר החקלאות שלום שמחון, למר יוסי ישי, מנכ"ל המשרד ולכל הצוות ולאחל לכם בהצלחה.