ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 231, 2001-03-06 10:00

שירי ויצמן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

שירי ויצמן: על סדר היום – הצעת חוק מס רכוש וקרן פיצויים (תיקון – אזורי ספר), של חבר הכנסת נחום לנגנטל.

נחום לנגנטל: הצעת חוק זו התקבלה פה אחד בוועדה זו ואף עברה בקריאה ראשונה במליאת הכנסת.

נחום לנגנטל: כרגע ההצעה הזאת מוכנה לקריאה שניה ושלישית.

נחום לנגנטל: הנושא שבגינו התחלנו לדון בעניין הזה היה אזור עטרות, אבל חשבנו שזה יכלול כל אזור אחר שיהיה.

נחום לנגנטל: ההצעה נובעת מכך שיישוב ספר מוגדר רק כאשר כל האזור כולו הוא יישוב ספר – רצה שר האוצר באישור ועדת הכספים להכריז על קרית שמונה כיישוב ספר אחרי ששר הביטחון החליט שאותו מקום יש בו סכנה ביטחונית ולא מאפשרים להיכנס אליו, מס רכוש יפצה את אותם אנשים לגבי אותו יום ואותה שעה, על פי ההכרזה של שר הביטחון.

נחום לנגנטל: בהצעה הזאת ביקשנו להתייחס לדבר אחר, כמו הבעיה שקיימת באזור התעשיה בעטרות.

נחום לנגנטל: לא יעלה על הדעת שירושלים כולה תוכרז כיישוב ספר ולכן אי אפשר לעזור לעטרות.

נחום לנגנטל: לא יכול להיות שלא ניתן להכריז על חלק מיישוב כאזור ספר ולפיכך ההצעה שהצעתי עברה בקריאה טרומית.

נחום לנגנטל: במקביל עברה הצעת חוק ממשלתית בקריאה ראשונה.

נחום לנגנטל: ראה שר האוצר שאנחנו הולכים לנתב את זה לכאלה מקומות ולכן הוא משך את הצעת החוק הממשלתית.

נחום לנגנטל: אשר על כן נותרה ההצעה שלי, שעברה בקריאה ראשונה בשבוע שעבר ועתה זה נמצא כאן בוועדה להכנה לקריאה שניה ושלישית.

נחום לנגנטל: בהצעת החוק הזאת אנחנו מבקשים שתהיה סמכות לשר האוצר – אם הוא מחליט ובאישור ועדת הכספים – להכריז על חלק ממקום מסוים כאזור ספר, כדי לקבל את הפיצוי בגין נזקים.

נחום לנגנטל: לפי ההצעה, אם שר האוצר יגיע למסקנה וישכנע את ועדת הכספים ואנחנו נאשר, אפשר יהיה לפצות את אותם אנשים.

נחום לנגנטל: בדיון הקודם שהיה בוועדה, היועצת המשפטית לוועדה אמרה שהצעת החוק כפי שאני ניסחתי אותה לא תענה על הצורך שאנחנו מבקשים להשיג.

נחום לנגנטל: לפיכך היא הציעה נוסח אחר אותו קראתי מעל הדוכן.

נחום לנגנטל: במליאת הכנסת גם אמרתי שכדי שלא יגידו שיש כאן נושא חדש וכו', מה שהיועצת המשפטית של הוועדה תגיד שזה יכול לשנות את העניין הזה, אני מקבל על עצמי שלפיו נתקדם הלאה.

אנה שניידר: החוק כפי שקיים היום בסעיף 36 אומר שישולמו פיצויים בעד נזק ושר האוצר יקבע בתקנות את התנאים.

אנה שניידר: "נזק" מוגדר כנזק מלחמה, נזק עקיף ונזק בצורת.

אנה שניידר: כרגע נזק בצורת לא רלוונטי.

שירי ויצמן: צריך להגדיר למעשה מהן פעולות מלחמה.

שירי ויצמן: זו הבעיה האמיתית של הנושא הזה.

אנה שניידר: כשמדברים על נזק עקיף כמו מניעת רווח או הפסד וכו', יש לנו שתי בעיות: 1.

אנה שניידר: יש לנו את העניין של יישוב ספר.

אנה שניידר: ההרחבה של חבר הכנסת לנגנטל אולי תפתור את הקטע הזה, אבל עדיין לא עשינו כלום אם לא הרחבנו את ההגדרה של נזק, כי אז יכולים לבוא ולהגיד שנזקים מהסוג שאירעו בעטרות הם לא במסגרת ההגדרה של נזק מלחמה או פעולות איבה וכו'.

אנה שניידר: אז אם כבר עושים תיקון לחוק ורוצים לעשות איזושהי הרחבה - -

שירי ויצמן: ואז לא יוכלו לטעון שזה נושא חדש?

יעל ייטב: אנחנו בכל מקרה נטען נושא חדש.

אנה שניידר: על פי התקנון הממשלה יכולה לטעון נושא חדש.

סמדר אלחנני: טענת נושא חדש לא חייבת להיות טענה עניינית.

שירי ויצמן: מה המשמעות מבחינה משפטית של טענה כזאת על מנת שהצעת החוק הזאת תעבור בקריאה שניה ושלישית מבלי שהממשלה תוכל לטעון שזה נושא חדש.

אנה שניידר: אין לי שליטה על הטענה לא של הממשלה ולא של חברי הכנסת.

אנה שניידר: אם שואלים אותי לגופו של עניין, אזי אני לא חושבת שזה נושא חדש, בגלל שאנחנו נמצאים בתיקון לחוק מס רכוש שמתעסק בדיוק בסוגיות האלה.

אנה שניידר: אם בכל זאת יטענו שזה נושא חדש, צריך להביא את זה להחלטתה של ועדת הכנסת.

אבשלום וילן: זה טריק ידוע.

יעל ייטב: המדיניות של הממשלה היום היא לא לבצע את ההרחבות שמתבקשות כאן, בעיקר בשל סיבות תקציביות.

יעל ייטב: אני חייבת לסייג ולהגיד שכרגע אנחנו מכירים את העמדה של שר האוצר הנוכחי.

יעל ייטב: מחר יהיה שר אוצר חדש ואני לא יודעת מה עמדתו ואולי נכון יהיה בכלל להמתין ולראות מה עמדתו.

אמנון כהן: כל שר ישמח לקבל את ההרחבה הזאת.

יעל ייטב: יכול להיות, ולכן אני מקדימה ואומרת שאני לא יודעת מה עמדתו של שר האוצר החדש.

יעל ייטב: אני חושבת שאולי נכון להמתין ולראות מה תהיה עמדת הממשלה החדשה ומה עמדת שר האוצר החדש.

יעל ייטב: כיום, העמדה שלנו היא להתנגד להצעת החוק, בעיקר בשל סיבות תקציביות.

שירי ויצמן: את בעצם אומרת שההצעה צודקת, אבל אין מקורות תקציביים לממן את זה.

יעל ייטב: קשה לדבר כאן במונחים של צדק, משום שזה לא עניין של צדק.

יעל ייטב: לגבי הטענה של נושא חדש – בעצם מה שנדון במליאה ועבר קריאה ראשונה זו הצעת החוק המקורית שבה מוצע לאפשר לשר האוצר לקבוע לא את כל היישוב כיישוב ספר, אלא אזור מסוים, שיכול להיות במרכז הארץ שבכלל לא קרוב לספר, אבל הוא יהיה אזור כמו יישוב ספר.

יעל ייטב: היריעה שבה דובר אז היא להרחיב גיאוגרפית, אבל הנפקות היא שהפיצוי יהיה לנזקים שמוגדרים היום בחוק מס רכוש, שהם נזקי מלחמה וכו'.

יעל ייטב: בעצם היום מתבקשת פה הרחבה נוספת של היריעה לנזקים נוספים שבעצם לא נדונו בקריאה ראשונה.

יעל ייטב: לכן אנחנו סבורים שזה נושא חדש.

אנה שניידר: לגבי הנקודה של נושא חדש אני רוצה לציין שבדיון בוועדת הכספים לקראת הכנתה של הצעת החוק של חבר הכנסת לנגנטל לקריאה ראשונה, הנושא הזה כבר עלה וחבר הכנסת לנגנטל אמר שהוא ירחיב את העניין.

אנה שניידר: נוסף לכך, בדיון במליאת הכנסת, לקראת ההצבעה בקריאה ראשונה, חבר הכנסת לנגנטל הודיע שזה מה שהוא מתכוון לעשות.

אנה שניידר: המליאה בעצם הצביעה מתוך המחשבה שבעצם כך תיראה בסופו של דבר הצעת החוק.

אנה שניידר: עדיין זה לא אומר שאם הממשלה תלך לוועדת הכנסת וועדת הכנסת לא תחליט כך.

נחום לנגנטל: למרות דבריה של היועצת המשפטית ומה שאמרתי במליאה, הממשלה עומדת על זה שזה נושא חדש?

יעל ייטב: כן, למרות שאני נוטה תמיד לקבל את דעתה של עורכת דין אנה שניידר לגבי נושא חדש, אבל בגלל הנסיבות שהיו כשהיה דיון בהצעת החוק הממשלתית אנחנו נאלצים לעשות את זה.

יהודה גרמן: אני ממדרשת עופרה, מקום שיש בו אכסניית נוער רגילה שאליה מגיעים תלמידים ואנשים בעיקר לפעילויות חינוכיות.

יהודה גרמן: בדרך כלל, מהתקופה הזאת והלאה אנחנו סגורים לשנה שלמה, אבל החל מתחילת האירועים קיבלנו הודעה חד משמעית עם אישורים למוסדות החינוך שאין אישור להגיע אלינו ואין שום אפשרות לקיים אצלנו פעילות, אפילו רק את הפעילות שמתקיימת בתוך המדרשה, בלי טיולים וכד'.

יהודה גרמן: בעצם ממאה אחוז תפוסה נחתנו לאפס אחוז תפוסה.

יהודה גרמן: המצב הזה קיים כבר כשישה חודשים, עובדים פוטרו ואיכשהו אנחנו מנסים לשרוד.

נחום לנגנטל: צריך להבין שאם יתנו להם אישורים יהיה עוד פעם אירוע הר עיבל ב'.

עמי גיאת: במסגרת הפעילויות של המדרשות יש שני מישורים של פעילות: 1.

עמי גיאת: אכסניה, סיורים ולימודים; 2.

עמי גיאת: השתלמויות מקומיות של יום לימודים שמשולב באתר ייחודי.

עמי גיאת: האתר הייחודי שיש לנו, שזכינו לחנוך אותו רק לפני שנה וחצי זה מרכז מבקרים.

עמי גיאת: לצערנו האתר הזה עומד שומם.

אבשלום וילן: העניין של נושא חדש הוא אקט טכני.

אבשלום וילן: יש פה הרבה מאוד בעיות ואין לי ספק שמה שקורה היום, שאזורים מסוימים, אפילו בקרבת ירושלים, הופכים להיות אזורי עימות.

חיים דוקלר: גם בתל אביב התיירות נפגעת.

ישראל חזקי: עם כל הכבוד, זה לא אותו הדבר כמו בעטרות.

אבשלום וילן: נכון שגם בתל אביב תיירות נפגעת וזה בהחלט בעייתי ואז כל הארץ חזית.

שירי ויצמן: עטרות רחוקה מלבי, אבל אני יודע שהאזור הזה מחוק בגלל האירועים.

שירי ויצמן: יכול להיות שהנזקים בתל אביב הם נזקים של אווירה, אבל שם אלה נזקים אמיתיים.

חיים דוקלר: גם בנצרת נסגר בית מלון.

נחום לנגנטל: אין מה להשוות.

נחום לנגנטל: בעטרות נאמר לאנשים לא להגיע אחרי השעה שתיים, וזאת בהוראת שר הביטחון.

שירי ויצמן: לא שמעתי שבמרכז תל אביב זה קורה.

שירי ויצמן: אל תשכחו שבעל המפעל בעטרות צריך ללכת עם שכפ"ץ וכובע פלדה ובתוך המפעל הוא לא מסתובב כי יש לו עובדים פלסטינים.

שירי ויצמן: זה מצב קשה.

שירי ויצמן: מבחינת האוצר הצד העקרוני זה כסף, אבל פה יש עניין מהותי.

אבשלום וילן: יש בעיה אמיתית עם התיירות שנפגעה בכל מדינת ישראל.

אבשלום וילן: אני חושב שאנחנו חוטאים לא פעם בחקיקות פופוליסטיות, בזה שאנחנו הולכים על כל המכלול, כולם בפנים ואנחנו עושים דבר מאוד לא צודק, כי העשיר והעני מקבלים את כל ההטבות ואנחנו לא עושים דיפרנציאציה – לא עוזרים לחלשים, אלא עוזרים לכולם בסגנון פופוליסטי.

אבשלום וילן: יש את הצד השני של המטבע.

אבשלום וילן: אני חושב, למרות שכל נושא ההתנחלויות מנוגד באופן מוחלט להשקפתי הפוליטית, שהמקומות האלה הם כרגע בחזית.

אבשלום וילן: יש פה בעיה מאוד לא הוגנת, שאנשים שנשלחו על ידי ממשלות ישראל – בעצם זו היתה יוזמה פרטית, אבל הממשלות הכירו בהן ושר החוץ המיועד היה הראשון שנתן להם לגיטימציה, למרות שלאחר מכן הוא קיבל את פרס נובל לשלום – כך שאנחנו לא יכולים לבוא אליהם בטענות.

אבשלום וילן: אני חושב שצריך להעביר את החוק הזה כדי שיתאפשר לשלם פיצויים לאלה שנפגעו.

שירי ויצמן: יש כרגע בעיה טכנית שצריך לפתור אותה.

נחום לנגנטל: זו לא הצעה פופוליסטית.

אבשלום וילן: אני לא טוען שזה פופוליסטי, אלא מגיע להם בדין ולפי חוק.

אבשלום וילן: מכאן אני עובר להערה המכרעת – אי אפשר להחזיק את המקל בשני קצוות.

אבשלום וילן: מגיע לכם, אבל אי אפשר מצד שני לתת גם מעבר למה שניתן למקומות אחרים.

אבשלום וילן: אי אפשר להמשיך במצב כמו שהיה למשל במשרד השיכון, שהמפד"ל כיהנה בו במשך שנה וחצי, שכל ההשקעות של המשרד הלכו לשטחים.

אבשלום וילן: אי אפשר מצד אחד לקחת את כל הקופה ומצד שני גם לפצות כאשר נפגעים.

אבשלום וילן: צריך להיות ברור שברגע שהצעת החוק תתקבל אכן יעזרו למי שנפגע, אבל אין יותר מצב שנותנים עדיפות ליהודה ושומרון וכל ההשקעות רק שם.

אבשלום וילן: אחד מהשניים – או שעוזרים ואז יש קריטריונים כמו לכולם, ואז לא יכול להיות שם מינהל לבניה כפרית שמשקיע רק שם או מחלקת התיישבות וכד'.

אבשלום וילן: אי אפשר להיות הקוזאק הנגזל.

אבשלום וילן: אם נותנים לכלל עם ישראל, זה בסדר, אבל לא יכול להיות מצב שבו לא משקיעים לא במושבים ולא בהתיישבות ספר, כי הכל הולך לשטחים.

אבשלום וילן: צריך להיות צדק כך שחלוקת המשאבים הלאומיים תהיה לכולם.

אנה שניידר: אני רוצה להסב את תשומת לבכם שבהצעה המשופרת של חבר הכנסת לנגנטל יש בכל זאת איזון, כי שר הביטחון צריך להכריז על פעולות איבה ולגבי האזור שנפגע שר האוצר צריך להכריז על כך.

אנה שניידר: כך בעצם המושכות נמצאות בידיים של השרים.

נחום לנגנטל: החקיקה הזאת היא לא חקיקה פופוליסטית.

נחום לנגנטל: תבינו איזו ויאה דולורוזה צריך לעבור - אני אומר ששר הביטחון יכריז על המקום, שר האוצר צריך להחליט שהוא רוצה לתת את הפטור וועדת הכספים צריכה לאשר לו.

שירי ויצמן: שר הביטחון ושר האוצר חשודים כאנשים לא אחראים?

שירי ויצמן: האוצר יכול לחשוד בחברי ועדת הכספים שהם לא אחראים, אבל אי אפשר לחשוד ששני השרים האלה לא אחראים.

נחום לנגנטל: ואכן לא פלא שכל חברי ועדת השרים היו בעד ההצעה הזאת.

נחום לנגנטל: היושב ראש הקודם, אלי גולדשמידט, אמר לשר האוצר שלא ימשוך את הצעת החוק, כי כל חברי הכנסת רוצים בזה.

נחום לנגנטל: אני לא רוצה שיעבור זמן לחינם ושוועדת הכנסת בישיבתה הראשונה תחליט אם זה נושא חדש ואז זה יחזור לכאן.

נחום לנגנטל: לפיכך אני חושב שכדאי שנצביע עכשיו על העברת הצעת החוק, עם התיקון שתיקנה עו"ד אנה שניידר, לקריאה שניה ושלישית, אבל לא נעלה את זה למליאה בשבועיים הקרובים.

נחום לנגנטל: בזמן זה כבר נדבר עם שר האוצר החדש.

שירי ויצמן: אבל יש בעיה טכנית של נושא חדש.

נחום לנגנטל: אני מציע לא להכריז על נושא חדש.

חיים דוקלר: מה בוער להצביע היום?

נחום לנגנטל: אני לא רוצה ללכת לוועדת הכנסת ולחזור אחר כך לוועדת הכספים.

שירי ויצמן: בלאו הכי זה צריך ללכת לוועדת הכנסת.

נחום לנגנטל: אם האוצר לא יכריז נושא חדש, זה לא צריך להגיע לוועדת הכנסת.

נחום לנגנטל: אני מבקש מהם לא להכריז על זה נושא חדש ושנצביע כדי לאשר את ההצעה לקריאה שניה ושלישית.

נחום לנגנטל: בכל מקרה, למרות אישור ההצעה, לא נעלה את ההצעה במשך שבועיים לקריאה שניה ושלישית ובזמן זה ניפגש עם שר האוצר החדש ונשמע מה עמדתו.

חיים דוקלר: אם כך מדוע לא לחכות עם זה עד השבוע הבא?

חיים דוקלר: הנושא הרבה יותר רחב ממה שאתה חושב.

דן ירדן: מלבד המבחן הגיאוגרפי, אנחנו מבקשים שהמצב יתוקן גם לנושא הענפי של העניין.

דן ירדן: אנחנו מבקשים שתהיה הפרוגרטיבה לשר האוצר גם לעשות את ההבחנה, אם הוא רוצה, מזווית ראיה של ענף זה או אחר.

ישראל חזקי: אני מבקש שחברי הוועדה כן יצביעו על הנושא הזה היום.

ישראל חזקי: הנושא הזה משמש גם מסר לאלה שנמצאים בעטרות.

ישראל חזקי: החברים שם מצפים לנושא הזה, הם היו כאן כבר פעמיים כי המצב שם בלתי נסבל.

ישראל חזקי: לכן יש חשיבות רבה שהוועדה תצביע על הנושא הזה ותעביר מסר לחברים שיושבים בעטרות, כי הם מתחילים להתייאש.

שירי ויצמן: אני מוכן להצביע היום, אבל הם לא מוכנים לרדת מהעניין של נושא חדש.

יעל ייטב: אפשר לדחות את ההצבעה עד שיהיה שר אוצר חדש.

נחום לנגנטל: אני מציע להעביר את הנושא לוועדת הכנסת.

נחום לנגנטל: ועדת הכנסת צריכה לעשות את זה בישיבתה הראשונה ובשעה 12 היום יש ישיבה של ועדת הכנסת.

שירי ויצמן: הנושא מועבר להחלטת ועדת הכנסת.

טלי דולן: אני מציעה לקבל את הצעת החוק הממשלתית המקורית כפי שהוגשה על ידינו לפני כמה חודשים, שמאפשרת להרחיב את העניין של יישוב ספר.

שירי ויצמן: אז תדברו עם חבר הכנסת לנגנטל ואנחנו נשמח לקבל כל הבנה.

שירי ויצמן: בכל מקרה, ההצעה שלכם לא עונה על הצרכים של עטרות.

שירי ויצמן: (הפסקה) הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (ניכוי בשל דמי טיפול בילדים) הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (תשלום בעבור עזרה בבית)

שירי ויצמן: הנושא הבא על סדר היום – הצעות חוק לתיקון פקודת מס הכנסה.

שירי ויצמן: אני מבין שהצעת החוק של חבר הכנסת סילבן שלום יורדת מעל סדר היום.

ענת מאור: זה מעשה תמוה, אבל זה אכן מה שנעשה.

מאיר שטרית: יכול להיות שגם הצעת החוק שלי לא תעלה אם אני אכן אמונה לשר.

ענת מאור: אם לא תוכל להעלות את הצעתך, ברור שהיא לא תועלה, אבל היום אתה עדיין לא שר ואפשר לדון בזה.

שירי ויצמן: אני מבקש ליידע אתכם מראש שהיום לא נצביע על הצעות החוק האלה, זאת על פי בקשת משרד האוצר, כי כל הזמן הזה של החלפת ממשלה אינו כל כך נוח להצעות חוק מסוג כזה.

אליעזר זנדברג: דווקא היום, יום האישה, אנחנו לא מצביעים.

מאיר שטרית: זה הועלה לדיון בגלל יום האישה, אחרת בכלל לא היו דנים בזה.

אליעזר זנדברג: אני מציע שני מסלולים מקבילים – המסלול הקיים היום או אפשרות לנכות מההכנסה החייבת את הסכומים שהוצאו עבור מעון יום לילדים שגילם עד גיל שש.

אליעזר זנדברג: על פי ההצעה משפחה תוכל להחליט איזה משני המסלולים עדיף להם כלכלית, כאשר ההערכה שלי, בניגוד לחוות הדעת, שמרבית האנשים יבחרו את המסלול של ניכוי ההוצאות שהם הוציאו בפועל.

אליעזר זנדברג: לקחתי את הנתונים שהובאו לי כניתוח ולפיהם אני סבור שעבור מרבית האנשים המסלול הזה משתלם יותר.

אליעזר זנדברג: אם נקבע את המסלול הזה, אני חושב שנשיג ערך חברתי נכון של עידוד נשים לצאת למעגל העבודה.

מאיר שטרית: בעצם במסלול הזה אתה מבטל להם את נקודות הזיכוי.

אליעזר זנדברג: צריך לבחור מסלול אחד מהשניים.

אליעזר זנדברג: גברת סמדר אלחנני העבירה נתונים לחברי ועדת הכספים והיא דיברה על כך שנקודת הזיכוי היא 167 שקלים והיא סבורה שזה עדיף, כי אישה נשואה עם ילד אחד בהכנסה של 5,000 שקל תצטרך להוציא חשבונית של 560 שקל כדי להקטין את המס שהיא צריכה לשלם בגובה נקודת הזיכוי של 167.

אליעזר זנדברג: כלומר, 560 שקלים של הוצאה זה שווה את נקודת הזיכוי שיש לה היום.

אליעזר זנדברג: להערכתי רוב המעונות במדינת ישראל יקרים יותר ולכן המסלול שאני מציע, היינו לנכות את ההוצאות, הופך את העניין למשתלם יותר מאשר בכפליים.

מאיר שטרית: גברת אלחנני כותבת בחוות הדעת שלה שנקודת הזיכוי היא דרך עדיפה על פני דברים אחרים.

מאיר שטרית: אני מתפלא על כך, כי עמדתה הבסיסית היתה שצריך לבטל את נקודות הזיכוי לנשים.

סמדר אלחנני: לאחר שהאוצר לא הסכים להצעה שלי, הצעתי פשרה ואמרתי לתת חצי נקודת זיכוי גם לגברים.

אליעזר זנדברג: לדעתי למרבית המשפחות המסלול שאני מציע יהיה עדיף.

אליעזר זנדברג: אני חושב שצריך לקבל את זה גם בשל הנקודה החברתית אבל לא רק בשל זה.

אליעזר זנדברג: קראתי שיש איזשהו פחד שמדובר בהוצאה כספית גדולה או באובדן הכנסה גדול.

אליעזר זנדברג: אני מניח שהולך להיות כאן דיווח אמת והעמקת גביה בצורה רצינית.

מאיר שטרית: מה העלות של החוק?

אליעזר זנדברג: לאחר שאני אקבל את הנתונים מהאוצר לגבי ההערכות שלו, אני אוכל לדבר על סדרי הגודל של העלויות.

אליעזר זנדברג: להערכתי, הרבה מאוד מהמעונות הפרטיים מקבלים כספים ולא מדווחים, לפחות על חלק מהילדים שנמצאים אצלם בגן.

אליעזר זנדברג: ההצעה שלי תביא לכך שכולם ידווחו ואני מאמין שזה עוד שירות אחד טוב לצד הערך החברתי שדיברתי עליו קודם.

חיים דוקלר: מאיפה המידע הזה?

אליעזר זנדברג: המידע שלי הוא מחוש המומחיות של המשפטן.

אליעזר זנדברג: הדוגמה שהביאה גברת אלחנני היא על הכנסה בסדר גודל של 5,000 שקלים.

אליעזר זנדברג: אם מדובר בנשים שמרוויחות יותר, להערכתי מן הראוי שניתן את האפשרות לנכות את ההוצאות.

אליעזר זנדברג: עד כמה שאני יודע כשנמצאים ברמה נמוכה של הכנסה, ממילא מקבלים הטבות אחרות שקשורות לעזרה בתשלום למעון, כמו באמצעות תמיכה עירונית, שירותי רווחה וכד'.

אליעזר זנדברג: זאת לא הקבוצה שאני מדבר עליה, אלא על הקבוצה שיש לה אפשרות להשתכר, שיש לה אפשרות לשלם, אבל אנחנו צריכים לתת את העידוד הנוסף על מנת שזה ייצא אל הפועל.

אליעזר זנדברג: ברגע שאני מציע את שני המסלולים, למעשה אני לא כופה מסלול על אף אחד, אלא נותן את הבחירה בידי האישה ולכן זה דבר ראוי ונכון.

ציפי גל-ים: החישוב שגברת אלחנני עשתה הוא נקודתי, בו זמנית, בחודש שהיא יכולה לבחור.

ציפי גל-ים: ההצעה של חבר הכנסת זנדברג לא אומרת את זה.

ציפי גל-ים: ההצעה לא אומרת שניתן עד גיל שש וזהו זה.

ציפי גל-ים: ההצעה אומרת או לתת נקודת זיכוי עד גיל 18 או לאפשר ניכוי הוצאות עד שהילד מגיע לגיל שש.

ציפי גל-ים: לפיכך אני סבורה שהחישוב הזה לא נכון, כי הוא קטן מאוד.

ציפי גל-ים: אתה מציע במסלול שלך שש שנות זכאות לעומת המסלול הקיים שיש בו 18 שנות זכאות.

אליעזר זנדברג: במילים אחרות ההצעה שלי תעלה פחות כסף לאוצר.

ציפי גל-ים: זאת לא השאלה.

אליעזר זנדברג: יש כאן שלוש הצעות וההערכה שלי היא שבסוף, בלי קשר להצבעה עצמה, ננסה למצוא איזשהו מכנה משותף.

אליעזר זנדברג: הרעיון שעמד מאחורי הדברים הוא לאפשר לנכות את ההוצאות האלה.

אליעזר זנדברג: ראיתי בהצעות אחרות שמציעים להרחיב לסוגים אחרים של הוצאה שתהיה מוכרת.

שירי ויצמן: מה העלות של כל העניין הזה?

אליעזר זנדברג: זה תלוי איך אתה מחשב את הדברים.

אליעזר זנדברג: בעיתון "הארץ" היה כתוב שהאוצר לא יודע להעריך את העלויות.

ציפי גל-ים: אנחנו יכולים להעריך את העלויות.

אליעזר זנדברג: ברגע שמאפשרים שני מסלולים, אי אפשר לדעת מי יבחר במה.

אליעזר זנדברג: אני אשמח לראות את הדרך שבה האוצר מחשב ואז אני אגיש הערכה אחרת מטעמי אם אני אחשוב אחרת.

ענת מאור: אני רוצה לברך על הדיון הזה.

ענת מאור: אני רוצה לציין שביום האישה הבינלאומי אין דבר חשוב יותר מהדיון הזה.

ענת מאור: לפי הדיון שמתקיים עם האוצר, אני שמחה על הנימה, כי מתברר שהחוק הוא מובן מאליו והדיון הוא על המכניזם.

ענת מאור: הצעת החוק שהנחתי הוא בעצם מהכנסת השלוש-עשרה, ואני חושבת שללא קשר למהפך פוליטי זה או אחר, צריך לקדם את החוק הזה.

ענת מאור: (חבר הכנסת יצחק כהן מ"מ היו"ר) אני רוצה להזכיר שמבחינה חינוכית זה הגיל הכי חשוב.

ענת מאור: כמו כן, מטרת החוק היא לעודד ולסייע לנשים לצאת לעבודה, כדי שיהיו כמה שיותר זוגות מפרנסים במדינה.

ענת מאור: אני רוצה לציין שאם מדברים על פערים בחברה, הפער מתחיל בגיל הרך.

ענת מאור: אי אפשר לדבר על צמצום פערים ולהתחיל את זה רק בגיל חובה.

ענת מאור: חלק גדול מהפערים שנוצרים במדינה זה בגלל הפערים בחינוך בגיל הרך.

ענת מאור: היום הורים, בגלל סיבות כלכליות, לא יכולים לבחור באופן חופשי את מסגרות החינוך של ילדיהם מגיל שלושה חודשים עד גיל חמש.

ענת מאור: אין לי דבר נגד מערכת החינוך האיסלמית, של ש"ס או המערכת הפרטית, ובלבד שהורה לא ייאלץ לבחור את מסגרת החינוך בגלל עלות כספית.

ענת מאור: הרבה מאוד הורים נגזר עליהם לעשות את זה וזה עוול דמוקרטי וציבורי.

ענת מאור: לכן, אם שואלים אותי מה עדיף, עדיף שבמקום החוק הזה יהיה חינוך חינם מגיל שלושה חודשים עד גיל חמש כמו מגיל חמש ועד 18.

מאיר שטרית: יש חוק כזה.

ענת מאור: יש חוק מגיל שלוש עד גיל חמש.

מאיר שטרית: אבל גם את זה הממשלה לא הפעילה.

מאיר שטרית: את השלב הראשון של זה הפעלתי כשהייתי שר אוצר.

ענת מאור: בתקווה שתהיה שר חינוך, אז אני רואה את יישום החוק הקיים לא במשך עשר שנים אלא במשך חמש שנים כיעד ראשון במעלה.

ענת מאור: דרך אגב, זה גם יצמצם את העלות של החוק הזה.

ענת מאור: כלומר, צריך להיות חינוך חינם מגיל שלוש ואז הדיון יהיה על חינוך חינם מגיל שלושה חודשים עד גיל שלוש.

ענת מאור: לגבי השיטה - אני יודעת שאנשי האוצר יטענו נגדנו שאנחנו מעודדים את הנשים העשירות.

ענת מאור: אני חושבת ש- 58% מהנשים אפילו לא מגיעות לסף מס.

חיים דוקלר: זה 65%.

סמדר אלחנני: כי סף המס של נשים הוא מאוד גבוה.

ענת מאור: זה רק מעיד כמה המדינה שלנו מגדילה פערים ולא אוכפת את חוק שכר שווה לעובד ולעובדת.

חיים דוקלר: זה יגדיל את הפער.

ענת מאור: 65% מהנשים העובדות בכלל לא משלמות מס ואז אומרים לנו איך אנחנו, שרוצים קידום חברתי, תומכים בחוק שבעצם מתגמל רק 35%.

ענת מאור: אני רוצה להסב את תשומת לב חברי ועדת הכספים שכל ה"עשירות" האלה אלה נשים שמשתכרות מ-4,000 שקל.

ענת מאור: זה אומר שאנחנו בעצם מדברים על מעמד בינוני ומשכורת של 4,000 שקל זה אפילו לא מעמד בינוני.

ענת מאור: אי אפשר שנשים תהיינה רף להתייחסות רק כשהן מוכות ואז צריך להגן עליהן.

ענת מאור: לא צריך פטרנליזם.

ענת מאור: צריך לעזור לנשים עובדות ברמת הכנסה בינונית – וזה רוב הנשים - להיות אמהות בכבוד ולהשתכר בכבוד.

ענת מאור: החוק הזה צריך לעזור לנשים ולמשפחות שיש בהן שני מפרנסים - -

יצחק כהן: מדוע דווקא כשיש שני מפרנסים?

יצחק כהן: מדוע את עושה את האפליה הזאת?

יצחק כהן: ואם רק האישה מפרנסת?

ענת מאור: בוודאי שהחוק הזה גם למען המשפחות החד הוריות.

יצחק כהן: זה לא צריך להיות דווקא למשפחות חד הוריות.

יצחק כהן: יש מצבים בהם האישה מפרנסת והבעל לא מפרנס.

ענת מאור: יש מצב כזה?

יצחק כהן: יש הרבה כאלה.

ענת מאור: לגבי הכנת הצעות החוק – כמציעת החוק התחייבתי שלא להצביע היום, בגלל חילופי הממשלה.

ענת מאור: אבל אני אודה ליושב ראש אם אחרי הדיון יחלו בהכנת הצעה משותפת וייקבע מועד לדיון לאחר כינון הממשלה החדשה, כך שהחוק הזה כן יבוא לקריאה ראשונה עוד לפני היציאה לפגרה.

מאיר שטרית: אני מודה שבהצעת החוק שלי הלכתי רחוק מאוד.

מאיר שטרית: הצעת החוק שלי אומרת בעצם שלושה דברים: כאשר שני בני זוג עובדים לפרנסתם, המשפחה תזכה להכרה בהוצאות על מטפלת.

מאיר שטרית: אם המשפחה היא חד הורית – ולא חשוב מה המין של ההורה – הצעת החוק תחול על אותה משפחה.

יצחק כהן: זה צריך להיות גם שרק האישה היא המפרנסת.

מאיר שטרית: אם רק הורה אחד עובד, לא מקבלים את ההטבה, לא משנה אם זו האישה או הגבר, כי אם אחד ההורים לא עובד, שישמור על הילדים שלו.

יצחק כהן: ואם הבעל חולה?

מאיר שטרית: שיהיה בבית חולים.

מאיר שטרית: אני בכוונה שם מגבלות בעניין הזה, כי ההצדקה להכרה במס היא כדי לאפשר לאנשים לעבוד.

מאיר שטרית: אומרים להורה שהוא מקבל את ההטבה מהמס שהוא משלם.

מאיר שטרית: אם הוא לא עובד, הוא לא יכול לבוא בטענה.

יצחק כהן: אני לא מבין אותך, דווקא כאחד שיש לו רגישות חברתית.

יצחק כהן: מה יעשה אדם מובטל?

מאיר שטרית: איך הוא יקבל הכרה בניכוי מס אם הוא לא משלם מס.

מאיר שטרית: אם שני בני הזוג עובדים אין בעיה.

אליעזר זנדברג: אם הבעל לא עובד, שישמור על הילדים.

מאיר שטרית: הרעיון הוא לתת אפשרות לשני בני זוג שעובדים שתהיה הכרה בהוצאות שלהם על הטיפול בילדים.

מאיר שטרית: ההיגיון שעומד מאחורי ההצעה נובע מכך שבעצם יש בעיה הרבה יותר כואבת לנשים, משום שלצערי המצב בחברה הישראלית הוא כזה שעול הטיפול בילדים נופל על האישה.

מאיר שטרית: זה קצת לא פייר, כי בעצם ברוב המקרים לבעל יש אפשרות לעשות קריירה מלאה ואילו האישה לא רק שצריכה לעבוד, אלא שכשהיא חוזרת הביתה יש לה ג'וב שני לטפל בילדים.

מאיר שטרית: מלבד זה, אם היא צריכה לעבוד מעבר לשעות שהילדים לומדים בבית הספר היא צריכה להשיג מטפלת והיא משלמת לפעמים למעלה ממחצית משכורתה כדי שילדיה יקבלו טיפול.

מאיר שטרית: לכן, בכל מקרה בארץ העול נופל על האישה.

מאיר שטרית: בזמנו ניסיתי להתמודד עם הבעיה הזאת באמצעות חוק יום חינוך ארוך, שלצערי לא מופעל כהלכה.

מאיר שטרית: אם החוק לא מופעל כמו שצריך כך שלכל הילדים ביישוב תהיה מסגרת לימודית משמונה עד חמש אחר הצהרים, אז האישה לא יכולה להיות חופשיה לפתח קריירה מלאה.

מאיר שטרית: אני מבקש שתיעשה בדיקה יסודית ורצינית של הנתונים.

מאיר שטרית: אם יסתבר שמה שנציגי האוצר אומרים הוא נכון, שזה גורם לאובדן הכנסה גדול כזה שאי אפשר לעמוד בו, אני ארים ידיים ואגיד שאני לא בין אלה שמחוקקים חוקים פופוליסטיים העיקר כדי לומר שחוקקתי חוקים ולא משנה כמה זה עולה.

מאיר שטרית: זה בהחלט משנה כמה זה עולה.

מאיר שטרית: יחד עם זאת, צריך לזכור שהיום במדינת ישראל עובדות הרבה מאוד עוזרות ומטפלות שאין עליהן שום דיווח הכנסה למס הכנסה, לביטוח לאומי וביטוח בריאות.

מאיר שטרית: אף אחד לא משלם פרוטה למדינה.

מאיר שטרית: אני טוען שאם תהיה הכרה במס - ואפשר לקבוע גם מה תהיה ההכרה כי לא חייבים שתהיה 100% של הכרה – זה יביא לכך שאמא שמעסיקה עוזרת או מטפלת תדווח על זה למס הכנסה.

חיים דוקלר: אבל אותה מטפלת או עוזרת לא תגיע לסף המס.

מאיר שטרית: הרי ממילא מי שלא מגיע לסף מס לא גורם לך שום הפסד.

סמדר אלחנני: בעלה של המטפלת לא יוכל להצהיר שאשתו לא עובדת.

ציפי גל-ים: אתה משאיר את ההסדר הקיים ואתה מוסיף את ההסדר הזה?

מאיר שטרית: אני מציע שנדבר תמיד עם נתונים ונעשה חשבון כלכלי אמיתי.

מאיר שטרית: אני מצהיר שאין לי שום כוונה להעביר חוק ללא בדיקה.

מאיר שטרית: אני מעוניין שהעבודה שתיעשה על ידי הכנסת, בעיקר על ידי ועדת הכספים, תהיה עבודה רצינית שלוקחת בחשבון את כל הנתונים ועושה חשבון כלכלי טהור – מה כדאי למשק, מה כדאי למדינה ומה כדאי לחברה.

מאיר שטרית: אני מבקש שבדיון הזה נפתח את הנתונים ונדון בהם.

מאיר שטרית: יכול להיות שהאוצר צודק בנתונים שלו ואז נגיד שאנחנו נסוגים מהעניין.

מאיר שטרית: יכול להיות שהאוצר לא יהיה צודק ובכל זאת תחשבו שיש בזה צדק מסוים, אז נלך צעד קדימה.

מאיר שטרית: אני אתן דוגמה שמאוד מציקה לי.

מאיר שטרית: אחרי שהעברתי את החוק בקריאה טרומית, נפגשתי עם קבוצה של רופאות.

מאיר שטרית: נודע לי שיש עשרת אלפים רופאות ובפקולטות לרפואה כמעט 60% מהלומדים הם נשים.

מאיר שטרית: יש עשרת אלפים רופאות ובדרך כלל יום העבודה שלהן הוא משעה שמונה עד שמונה בערב.

מאיר שטרית: אם הרופאות האלה היו עצמאיות ההוצאות שלהן היו מוכרות במס.

מאיר שטרית: קראתי בעיתון שהערכת האוצר היא מיליארד שקל.

ציפי גל-ים: תלוי לאיזו הצעה.

מאיר שטרית: עשיתי חשבון שאם העלות היא מיליארד שקל, מדובר בכ-20 אלף עוזרות.

מאיר שטרית: עשיתי את ההערכה הזאת לפי שכר לעוזרת של 50 אלף שקל לשנה.

מאיר שטרית: אם זה מיליארד וחצי שקלים אז זה 30 אלף עוזרות.

מאיר שטרית: אני לא יודע כמה אנשים מעסיקים עוזרות ומטפלות - -

סמדר אלחנני: מדובר בהפסד המס ולא השכר של העוזרות.

ציפי גל-ים: זה לא מה שעומד בבסיס ההתנגדות שלנו.

מאיר שטרית: אני אגיד משהו שאולי יקפיץ כמה אנשים, אבל אין לי ברירה אלא לומר אותו.

מאיר שטרית: אני באופן אישי תומך בחובת דיווח כולל לכלל האזרחים במדינה.

מאיר שטרית: אני תומך בגישה שכל אזרח ישלם מס הכנסה, אפילו סכום קטן, העיקר שיהיה במרשם המשלמים.

מאיר שטרית: בעיניי עדיף לקבוע תקרת מינימום של 10% וליצור אינסנטיב לאנשים על הוצאות מוכרות כגון אלה, כי אז שווה להם לשלם 10% ולקבל הכרה.

מאיר שטרית: לצערי יש במדינה כלכלה שחורה שמקבילה לכלכלה הרגילה.

מאיר שטרית: יכול להיות שהטיפול בחוק הזה צריך להיות במסגרת רפורמת מס, שהיום קראתי שדוחים אותה לשנת 2003.

מאיר שטרית: אני חושב שצריך לעשות את הרפורמה כבר בשבוע הבא ולא ב-2003.

מאיר שטרית: אם עושים רפורמת מס כוללת צריך לקחת בחשבון את כל המרכיבים, כולל החוק הזה.

מאיר שטרית: אני לא ממהר לשום מקום.

מאיר שטרית: מאחר שלא מצביעים היום על הצעת החוק, יכול להיות שעד שתצביעו החוק שלי לא יהיה קיים על השולחן.

מאיר שטרית: לכן אני מציע שיתקיים בוועדה דיון רציני, עם חשיפת הנתונים, עם חישוב כלכלי נכון, ואז אפשר לקבל נתונים על בסיס אמת ולא כאלה שמצוצים מהאצבע.

מאיר שטרית: יכול להיות שאני טועה ואתם צודקים, אבל אני רוצה לדעת את זה.

מאיר שטרית: האם ידוע לכם מה קורה בנושא הזה בארצות הברית למשל?

סמדר אלחנני: אני פונה לחברי הכנסת המציעים ואני רוצה להזכיר שתי חברות כנסת – את חברת הכנסת סולודר ואת חברת הכנסת דורון – שהן המציאו ויזמו את הצעת החוק של נקודת זיכוי בגין כל ילד.

סמדר אלחנני: אני ממליצה על השיטה הקיימת ועוד יותר ממליצה על מה שהציעה הרפורמה במס הכנסה.

סמדר אלחנני: השיטה הקיימת נותנת נקודת זיכוי בגין כל ילד עד גיל 18.

סמדר אלחנני: אני לא מכירה ילדים אחרי גיל 12 שצריכים מטפלת ובטח שאין הוצאות טיפול בגינם.

סמדר אלחנני: לכן לפי הרפורמה במס הכנסה עיקר ההוצאות הן מגיל אפס עד שש ואז נותנים שתי נקודות זיכוי בגין ילד מגיל אפס עד שש, נקודה אחת משש עד 12 ואפס נקודות מגיל 12 ומעלה.

סמדר אלחנני: בגיל 12 הם כבר עושים בדרך כלל בייבי-סיטינג לאחרים והם מרוויחים כסף.

סמדר אלחנני: השיטה של ההוצאות מחייבת הוצאה כספית בעניין הקבלות והרווח שעשוי להיות מזה בכך שנרחיב את רשת מקבלי המסים היא לא נקודה שאני רוצה לעסוק בה עכשיו.

סמדר אלחנני: אני חושבת שכמספר האמהות או כמספר הילדים כך מספר הפתרונות שמשפחות מוצאות לטיפול בילדים.

סמדר אלחנני: יש כאלה שעובדות חצי משרה והן מגיעות לסף המס, אבל אז נקודת הזיכוי נותנת להן את ההכרה של המדינה בהוצאות המיוחדות שיש למשפחה ואילו זאת שעובדת חצי משרה ולא לוקחת עזרה לא תיתן לה שום דבר.

אליעזר זנדברג: זה יהיה תמריץ להגדיל את היקף המשרה.

סמדר אלחנני: אותה אחת בוחרת בחצי משרה משיקולים של טובת הילדים ולא מטעמים כספיים.

סמדר אלחנני: כמספר הילדים כך מספר הפתרונות.

סמדר אלחנני: יש כאלה שמעסיקים בת משפחה, או שהסבתא מטפלת בילדים.

סמדר אלחנני: יש כאלה שמשתמשות במוניות, במוצרי נוחות, מזמינות בטלפון מהסופר במקום ללכת לעשות קניות.

סמדר אלחנני: יש אלף ואחד פתרונות איך לטפל בילדים.

סמדר אלחנני: אפשר להתווכח על כמה נקודות זיכוי, אפשר להעלות את מספר נקודות הזיכוי או לחשוב על סכומים אחרים, אבל זאת הדרך שנותנת לכל אחת, בעוד שניהול הקבלות שמצריך לעשות ניכוי במקור של מס ולהעביר דוח למס הכנסה, לא נותנת הרבה.

סמדר אלחנני: מעט מאוד אנשים ברמות ההכנסה הבינוניות נהנים מזה.

סמדר אלחנני: צודקת חברת הכנסת מאור שכל הטיפול במס הכנסה מתייחס רק לעשירונים העליונים, וגם לעשירונים העליונים מגיע צדק ולא צריך לקפח אותם.

סמדר אלחנני: בסוגריים אני אעיר שגם בנקודות הזיכוי, שזאת הדרך העדיפה בעיניי על פני הכרה בהוצאות, עדיין יכול להיווצר ניצול לרעה של נשים.

סמדר אלחנני: זה לא יקרה אצל המעביד הממשלתי, אבל במקום עבודה פרטי, היכן שיש שכר נמוך או בינוני, עם מעביד נמוך או בינוני, עם רואה חשבון נמוך עד בינוני, המעביד יגיד שהוא משלם לעובדת נטו והנטו שלה שווה לנטו של הגבר, אבל אצלו הברוטו הרבה יותר נמוך.

סמדר אלחנני: כלומר, כל השכר שלה לצורך פנסיה, לצורך הפרשות, יהיה נמוך יותר ולכן זה יפגע בעובדת.

סמדר אלחנני: צריך גם על כך לחשוב.

סמדר אלחנני: ברמות ההכנסה הגבוהות ביותר יש פתח לניצול להוצאות פרטיות, כי אז אפשר לקחת עוזרת לניקוי הבית, לגיהוץ , לבישול וכו'.

אליעזר זנדברג: המטפלת שלך תצטרך לפתוח מעון, כי אנחנו מדברים על מעון.

סמדר אלחנני: אתה מדבר על מעון, אבל ההצעות האחרות מדברות על דברים אחרים.

סמדר אלחנני: צריך לזכור שיש הרבה נשים שלא ישלחו ילד למעון.

סמדר אלחנני: לכן אני חוזרת ומדגישה את העדיפות של השיטה של נקודות זיכוי על פני הכרה בהוצאות.

סמדר אלחנני: מה שאני מכירה מהחיים ומהפניות אליי זה שרוב האנשים – מלבד בשכר הגבוה ביותר – לא יודעים לנצל את הזכויות שלהם במס הכנסה.

סמדר אלחנני: אני מתכוונת לנקודות הזיכוי בגין הורה נטול יכולת ובכל מיני דברים שבהם צריך לבוא בקשר עם השלטונות ומקנים נקודות זיכוי.

סמדר אלחנני: לעומת זאת פה אנחנו מדברים על מערך קבלות, ואם תכירו לי את האינסטלטור שנותן קבלה, אני אביא לכם את המטפלת שנותנת קבלה.

אליעזר זנדברג: מאוד לא נוח לי שאת בוחרת את הנקודה השלילית מכל הצעה ומחברת אותן להצעה אחת.

אליעזר זנדברג: תתייחסי גם לעובדה שמדובר על רף מכסימום בהצעה של חבר הכנסת שטרית וזה דבר חשוב מאוד לצורך העניין הזה ומה שתיארת כאן כגדר נפרצת לא קיים בהצעה שלו.

אליעזר זנדברג: בהצעה שלי מדובר על מעונות ולכן אין פריצה בכלל.

אליעזר זנדברג: תתייחסי לכל דבר בפני עצמו.

אליעזר זנדברג: (חבר הכנסת וילן מ"מ היו"ר)

סמדר אלחנני: לא כולם בוחרים במעונות.

סמדר אלחנני: אם תבחר את מסלול המעונות בלבד, אז הרבה נשים שלא רוצות מעונות ומעדיפות שהסבתא תבוא, לא ייהנו מזה.

אליעזר זנדברג: זה בגלל שהן לא יכולות להרשות את זה לעצמן.

סמדר אלחנני: יש כאלה שמסדרים סידור עם הסבתא כדי לאפשר לבת לצאת לעבודה.

סמדר אלחנני: במקרה כזה אין דרך לקבל את ההטבה שאתם מדברים עליה.

סמדר אלחנני: נקודת הזיכוי נותנת את ההתחשבות של המדינה.

סמדר אלחנני: צריך להתייחס למערכת המס המשפחתית, לתא המשפחתי.

סמדר אלחנני: התנועה לשוויון הנשים תגיד למה העול הזה מוטל רק על נשים, שכן גם גברים יכולים לעשות אותו.

סמדר אלחנני: לכן צריך למסות את התא המשפחתי.

מאיר שטרית: זה מה שכתוב בהצעת החוק שלי.

מאיר שטרית: בהצעת החוק שלי כתוב : האמור בסעיף זה בלשון זכר ונקבה והוא יחול על שני המינים.

מאיר שטרית: על פי הצעת החוק שלי נותנים חצי לכל אחד מבני הזוג.

סמדר אלחנני: מיסוי התא המשפחתי זאת בעיה שצריך להתמודד איתה.

סמדר אלחנני: אני לא יכולה להגיד היום מה טוב ומה לא טוב.

סמדר אלחנני: יכול להיות מצב שאישה יוצאת לעבודה ומשתכרת מעט מאוד, ובעצם בהוצאות הטיפול האלה המשפחה נושאת בהוצאות והיא לא מקבלת שום הכרה בהן.

גלי עציון: נשאלה שאלה לגבי המצב בארצות הברית – בארצות הברית יש חובת דיווח כללית ויש הכרה בהוצאות עד תקרה מסוימת.

גלי עציון: התקרה היא 2,400 דולר לכל ילד לשנה.

מאיר שטרית: כלומר, אם יש שלושה ילדים אז זה 2,400 כפול שלושה?

גלי עציון: כן, כל זמן שהם סמוכים על שולחן ההורה, עד גיל 18.

סמדר אלחנני: אבל אין אצלם קצבת ילדים.

גלי עציון: בארצות הברית יש הכרה בנתמכים.

גלי עציון: זה לא נקרא נקודת זיכוי, אבל בפועל זה נקודת זיכוי, כי מכירים בכל נתמך נוסף שהמשפחה מממנת.

לבחור ביניהם: בנוסף על כך, נקודת הזיכוי היום נותנת לכל ילד הכרה בהוצאה של 760 שקל לחודש.

גלי עציון: זה לא מדויק, ואני מדברת מניסיון אישי.

גלי עציון: בארצות הברית יש ניכוי בסיסי שהוא לא מצריך דיווח על קבלות, אבל יש כל מיני הוצאות, והכרה בהוצאות על ילדים זה אחד מהם, שלמרות הניכוי הבסיסי אפשר להוסיף אותם.

גלי עציון: זה אומר שזה תוספת ולא במקום.

ציפי גל-ים: בשני המקרים ערך נקודת זיכוי אחת נותנת את התקרה שציינת עכשיו בארצות הברית.

סמדר אלחנני: צריך להתייחס גם לעובדה שבארצות הברית אין קצבאות ילדים.

ישראל כץ: החוק הזה יחול גם על משפחות בסביון?

סמדר אלחנני: בעיקר.

טובה ויצמן: אני חושבת שההצעה של חבר הכנסת מאיר שטרית הרבה יותר נכונה מאשר של אחרים, שמגבילים את זה עד גיל שש.

טובה ויצמן: אני חושבת שהמטרה היא לא לתת נקודת זיכוי סוחפת לכל הנשים.

טובה ויצמן: אולי רצו להגיע לאיזושהי תוצאה יותר קלה, אבל זאת לא הדרך.

טובה ויצמן: אני חושבת שכן צריך להכיר בהוצאות, מה גם שכל כך הרבה צהרונים נולדו בשנתיים האחרונות ואני לא בטוחה שכולם מדווחים כמו גם גני ילדים וכד'.

טובה ויצמן: אני לא בטוחה שהבקרה על זה היא מאה אחוז.

טובה ויצמן: עצם זה שנצטרך להראות את ההכנסות ולהוריד את ההוצאות האלה זה יכניס למערכת הרבה מאוד אנשים שעד היום לא שילמו מס.

טובה ויצמן: לגבי עוזרות ומטפלות יש דיווח לביטוח הלאומי ולכן האינפורמציה הזאת יכולה להילקח משם, כי משלמים ביטוח לאומי עבור אותן נשים.

סמדר אלחנני: זה לא נכון, כי זה שמעסיק עוזרת או מטפלת מבטח את עצמו בלי שם של העובד.

רחל דון יחיא: אני מבקשת מכם לנסות להסתכל על הדברים במשקפים אחרים – לא להשוות לארצות הברית ולא לדבר על איך נעשה טובה ונעודד את הנשים.

רחל דון יחיא: עקרונית מדובר כאן בהוצאות לצורך ייצור הכנסה.

רחל דון יחיא: ההוצאות האלה צריכות להיות מוכרות לצורכי מס בלי כל טובה, בלי רצון לעזור לשכבות מקופחות.

רחל דון יחיא: זה פשוט עוול היסטורי שקיים גם בארצות אחרות בעולם וצריך לתקן אותו בזכות ולא בחסד.

רחל דון יחיא: אלה הוצאות שלא צריך לשאול מאיפה התקציב להן, כי אם רוצים לשאול מאיפה התקציב להן, התשובה שלי היא שנבטל את ההכרה בהוצאות של הג'ינג'ים או של המשקפופרים ושהם יתחילו להיות מקור להכנסות.

רחל דון יחיא: במילים אחרות, אם שואלים מאיפה ניקח את הכסף לצורך זה, אזי התשובה שלי היא שרירותית ואני אומרת שאני לא רוצה להכיר בהוצאות של הג'ינג'ים.

רחל דון יחיא: לדעתי זה שרירותי באותה מידה כמו להגיד שלא מכירים בהוצאות על מטפלת או מעון.

רחל דון יחיא: הרי אדם יכול לשכור משרד של 100 מטר ו-200 מטר ויותר ומס הכנסה לא יגיד לו שישכור כמה שהוא רוצה, אבל יכירו לו רק עד סכום מסוים, אלא כל ההוצאה שלו מוכרת ומס הכנסה לא מתערב.

חיים דוקלר: זה לא מדויק.

חיים דוקלר: יש נושאים שכן מתערבים, כמו בהוצאות רכב ועוד.

רחל דון יחיא: גם העניין של הרמאויות הוא לא לעניין, כי גם ציוד משרדי לוקחים הביתה ומשתמשים בטלפון לשיחות פרטיות.

רחל דון יחיא: הניסיון לקחת את הנושא הזה ולבודד אותו כאילו שהוא נושא מיוחד הוא לא נכון.

רחל דון יחיא: ההוצאה כולה חייבת להיות מוכרת בזכות.

ישראל כץ: מדהים איך חבר הכנסת מאיר שטרית ותנועת שינוי שמתנגדת לכל מיני דברים אחרים מוכנים לאשר הוצאה של מיליארד שקל.

רחל דון יחיא: כל ההוצאה הזאת צריכה להיות מוכרת.

רחל דון יחיא: שאלת התקציב היא לא שאלה לגיטימית בעיניי, אלא אם כן מוכנים להצהיר שמוכנים להפלות בנושא הזה.

רחל דון יחיא: כמו שלא מפלים את המשקפופרים, כך לא צריך להפלות בנושא הזה.

מאיר שטרית: צריך מיליארד שקלים שאינם בתקציב.

מאיר שטרית: מה תעשה הממשלה?

רחל דון יחיא: יעשו מס פרוגרסיבי.

רחל דון יחיא: לגבי ההצעה של נקודות הזיכוי – דיברו הרבה על שיטת דיווח כללית ושכולם ידווחו, אך בינתיים זה לא התקבל.

רחל דון יחיא: יש עם זה הרבה בעיות מבחינת שלטונות המס.

רחל דון יחיא: במערכת הקיימת, שאין בה חובת דיווח כללית, יש פתרונות שיכולים לפתור את כל הבעיות שמועלות כאן.

רחל דון יחיא: כמו שהוצע כאן, אפשר לתת בחירה לבני הזוג אם נקודת הזיכוי תהיה לאישה או לגבר, כלומר היא תהיה למשפחה ולכן זה תמיד יוכל לבוא לידי ביטוי.

רחל דון יחיא: כך זה לא רגרסיבי וזה לא בעייתי.

רחל דון יחיא: לנו יש הצעה וכשישבו לדון בחוק אנחנו מבקשים להשתתף ולנסות להציע אותה.

רחל דון יחיא: אנחנו מציעים להפריד בין שלוש שכבות:

רחל דון יחיא: לנשים שלא מגיעות לסף המס ניתן לתת דרך קצבאות הילדים תוספת, כאשר במקרה הזה זה עובר דרך הביטוח הלאומי שהיא מערכת קיימת.

רחל דון יחיא: כך האישה תקבל את זה בפועל.

רחל דון יחיא: נשים בדרגה בינונית שיש להן מס אבל לא הרבה, וזה רוב הנשים בארץ, לא יצטרכו לדווח.

רחל דון יחיא: אפשר יהיה לקבוע סכום גלובלי.

רחל דון יחיא: המאה והמאתיים שקל האלה הם פשוט שום דבר, וכל אחד יודע את זה.

רחל דון יחיא: אמרו שצריכים לדבר על סבתא והנה אני סבתא ואפשר גם להיות סבתא גם בגיל 40.

רחל דון יחיא: הסבתות בהחלט עובדות והן לא יושבות בבית ומטפלות בנכדים.

רחל דון יחיא: מי שעושה את זה, יש לה מזל שיש לה סבתא כזאת, מה גם שלא צריך לדרוש את זה מהסבתא.

רחל דון יחיא: נשים רוצות לצאת לעבוד וזה לא סוד שאי אפשר לקחת את הילדים לעבודה וכדי לתת להם טיפול אנחנו יודעים שזה עולה פי עשרה ממה שמדברים עליו ולכן צריך לפצות על זה.

רחל דון יחיא: לגבי 4 – 5% של נשים, שיש להן הכנסה גבוהה, גם אותן לא צריך לקפח.

רחל דון יחיא: זה בזכות ולא בחסד.

רחל דון יחיא: אותן נשים שממילא מדווחות למס הכנסה יוכלו לצבור את הקבלות שלהן ולדווח עליהן בסוף השנה.

גלי עציון: התארגנו כמה ארגוני נשים כדי לנסות לקדם את העניין הזה כבר הרבה זמן, לצערי לא בהצלחה גדולה.

גלי עציון: המודל שהציגה עו"ד דון יחיא הוא המודל שאנחנו מדברים עליו לפחות בשלב הזה.

גלי עציון: אנחנו מדברים על מין מודל משולב שמכיר בכל השכבות.

גלי עציון: נכון שאם מכירים רק בנקודת זיכוי אז אנחנו מדברים על שכבות גבוהות שנהנות מזה.

גלי עציון: נכון שאם אנחנו נותנים נקודה אוניברסלית אז יש כאלה שעובדות הרבה שעות וזה לא מפצה אותן בכלום.

גלי עציון: לכן בשלבים הקיימים, לצערנו נשים עם ילדים קטנים לא יכולות להרשות לעצמן לצאת ליום ארוך של עבודה ולהשאיר את הילדים בבית, כי זה עולה הון תועפות ומאוד קשה.

גלי עציון: לכן צריך מודל שמשלב את כל סוגי קבוצות האוכלוסיה האלה, שאומר שנשים יקבלו את זה כתוספת להכנסה.

גלי עציון: נשים שיקבלו עד איזושהי תקרה מסוימת הכרה בהוצאות בלי לדווח ואז תהיה להן אפשרות כן לעשות איזשהם סידורים משפחתיים שיהיו להם יותר זולים ואז התקרה תהיה יותר נמוכה.

גלי עציון: גם נשים שמשתכרות שכר גבוה מגיע להן לקזז את ההוצאות האלה.

גלי עציון: אתם מדברים פה על איזון תקציבי וזה נכון, אבל בעיקרון אפשר להוריד את זה גם מהוצאות אחרות.

גלי עציון: תיאורטית אני יכולה לקבוע עם המטפלת שלי שאני אוריד לה 500 שקל מהמשכורת ובמקום זה אני אגיד לה שהיא תוכל לבוא למשרד ולעשות את הטלפונים שלה וזה יתקזז וההוצאה הזאת תהיה מוכרת.

ישראל כץ: אבל זאת פיקציה, זו רמאות.

ישראל כץ: יש הבדל בין הוצאה עסקית להוצאה פרטית.

גלי עציון: יש איזושהי נקודת מוצא בעייתית שכל דבר שבא מכיוון הנשים הוא איזשהו ניסיון לרמות.

גלי עציון: אישה שעובדת עם בעלה בעסק אז זו פיקציה.

גלי עציון: אני רוצה לחדד את הנקודה שיש איזושהי הרגשה שכל פעם שזה קשור במשהו שנותן זכויות לנשים – למרות שהן זכויות שמגיעות בזכות ולא בחסד – תמיד יש על זה איזשהו ויכוח, תמיד אין לזה תקציבים, תמיד אין אפשרות לעשות את זה.

שירי ויצמן: דרך אגב, בכל נושא ולא משנה מהו הנושא אומרים שאין תקציבים.

שירי ויצמן: עוד לא שמעתי שמישהו אמר שיש תקציבים.

ישראל כץ: זאת הוצאה למשפחה וזה לא קשור לאישה.

ישראל כץ: כל אחד ייקח את השכנים שלו וירשום אותם כמטפלים.

אליעזר זנדברג: המטפלת צריכה להוציא חשבונית, אז כל שכנה שלך תוציא חשבונית?

ישראל כץ: הראש היהודי ימציא לך פטנטים.

גלי עציון: מהנתונים שאנחנו בדקנו, יש הפרש גדול בשכר של נשים עם ילדים לעומת נשים בלי ילדים.

שרה פון שוורץ: אני שחקנית תיאטרון.

שרה פון שוורץ: אני מדברת ממצוקה אישית לאחר שהגעתי להוצאה של 6,000 שקל בחודש עבור טיפול בילדים, משום שאני עובדת הרבה.

שרה פון שוורץ: אני משלמת 2,000 שקל למעון הפרטי של הבת שלי, כי לגיל שלה אין שום סידור.

שרה פון שוורץ: נכון שזו בחירה אישית שלי, כמו מישהו ששולח את ילדיו למוסד של ש"ס או למוסד אנתרופוסופי או משהו אחר.

שרה פון שוורץ: אני משלמת עוד 700 שקל למועדונית של הבת שלי ועוד הרבה מאוד כסף לבייבי-סיטר בערב, כי אני עובדת בערב.

שרה פון שוורץ: לכן אני מבקשת לא לומר שאני ארשום את השכנים שלי כמטפלים או אני אעבוד על מישהו.

שרה פון שוורץ: אני במצוקה אמיתית.

ישראל כץ: בת כמה הבייבי-סיטר ששומרת על הילדים בערב?

שרה פון שוורץ: היא בת 40.

שרה פון שוורץ: אני לא מאמינה בחינוך חינם שיפתור את הבעיות, כי למשפחה יש את הסידור שהיא רוצה לילדים שלה.

שרה פון שוורץ: חינוך חינם הוא טוב, הוא חיובי, הוא חשוב, אבל הוא לא מספק את הצרכים בשוק.

שרה פון שוורץ: לעניין נקודות הזיכוי אני רוצה לומר שהחלוקה של הרפורמה היא ברוכה, אבל יש איתה בעיה.

שרה פון שוורץ: אתם אמרתם שעד גיל שש במקום נקודה אחת יקבלו שתי נקודות, ומגיל 12 ומעלה לא יקבלו את הנקודה שהיתה פעם.

שרה פון שוורץ: מה שקורה שהרבה פעמים עד גיל שש האישה לא מספיקה בכלל להגיע לסף המס שבו היתה יכולה להשתמש בשתי נקודות הזיכוי.

שרה פון שוורץ: ואז כשהילדים מגיעים לגיל 12, כאשר האישה כבר יכולה לעבוד משרה מלאה והיא יכולה להגיע לסף המס, היא לא יכולה לקבל את נקודת הזיכוי שלפחות היתה לה פעם.

שרה פון שוורץ: יוצא כך שכרה בהפסדה ואז משרד האוצר מרוויח ולא אנחנו.

ציפי גל-ים: את צריכה מטפלת בשעות הערב לילדים בני 15?

שרה פון שוורץ: לא, אבל אם קודם היתה לי נקודת זיכוי, לפי ההצעה החדשה אני אפסיד אותה.

שרה פון שוורץ: צריך לזכור שיש הוצאה לילדים גם כשהם יותר גדולים.

שרה פון שוורץ: אני מאוד מבקשת שתשקלו את הדף הזה שהונח על שולחנכם עם הסמל של נעמ"ת, כי הוא נעשה מתוך הרבה מחשבה ומתוך זה שאנחנו, אנשים פרטיים, התארגנו יחד עם ארגוני נשים שיודעים את העבודה והם התייעצו עם יועצי מס.

שרה פון שוורץ: יש בדף הזה מספרים ונתונים כמו שאתם צריכים וזקוקים להם.

שרה פון שוורץ: ההצעה מדברת על הצעה משולבת והיא מתייחסת לשכבות הנמוכות, כאלה שהן מתחת לסף המס, לאמהות עם הכנסה בינונית שהן חייבות במס והן 30% מאוכלוסיית העובדות, ואמהות עובדות עם הכנסה גבוהה שהן כ-5% מהאוכלוסיה.

שרה פון שוורץ: בינינו לבין עצמנו, זה לא חוק למען נשים עשירות.

שירי גולן: לגבי חלק מהארגומנטים שהועלו פה אני מרגישה שההתייחסות לנשים היא התייחסות סקטוריאלית, במיוחד נוכח דוגמאות נאורות כמו הנגב והגליל.

שירי גולן: אני אזרחית משלמת מסים, אני עובדת יותר, אני מרוויחה יותר, אני גם מוציאה יותר כי יש לי ילדה קטנה.

שירי גולן: אני פונה אליכם כדי שיהיה לי איזשהו מסלול לגיטימי בחוק שאני אוכל לקבל איזשהו החזר על ההוצאות שלי.

שירי גולן: עייפתי מלבוא למעביד שלי בכל מיני פיתולים ונפתולים כדי שיבין אותי ויעזור לי במידת הצורך.

שירי גולן: אני לא רוצה להיות תלויה בנדבת לבו של המעסיק שלי, אני רוצה שזה יהיה מעוגן באיזשהו חוק.

ציפי גל-ים: חלק מהתשובות לשאלות נמצא בחומר שהכנתי ונמצא לפניכם.

ציפי גל-ים: בעקבות ועדת הרפורמה של פרופ' בן בסט התייחסנו ודנו בזה ארוכות במסגרת ועדת בן בסט.

ציפי גל-ים: לכן הנתונים ישנם ויש לנו את כל התשובות ולכן אין כאן בעיה של נתונים.

ציפי גל-ים: אני אגיד מראש, כדי למקד ולענות על הרבה מאוד מהדברים של חברי הכנסת, שבשתיים מתוך שלוש ההצעות אין בעיה של גביה, כי זה יותר זול למערכת הגביה.

ציפי גל-ים: יותר זול לנו להפעיל את ההצעה של חבר הכנסת זנדברג, כלומר הנשים תפסדנה מזה ואנחנו נישאר בעודף גדול.

ציפי גל-ים: גם בהצעה של חברת הכנסת ענת מאור אין בעיה של מימון בתנאי שאנחנו לא לוקחים בחשבון את הצורך בדיווח ובבקרה על הדיווח ובפרצות.

ציפי גל-ים: לא רק בעניין הזה של הנשים, אלא בכל חוק שאנחנו מביאים תפקידנו כאוצר הוא להצביע על מה עלויות האכיפה של החוק או מה אפשרויות האכיפה שלו.

ציפי גל-ים: לכן הנושא הזה יוצר בעיות שהן לא מסוג בעיית הגביה אם אנחנו מצליחים לפקח ולא לתת לפרוץ ולרמות אותנו, ויש הרבה מקום לפרוץ ולרמות אותנו.

ציפי גל-ים: ההתנגדות שלי, לפחות בתוך מערכת האוצר והיא התקבלה גם בוועדת בן בסט, היתה שהחוק הזה בראש וראשונה לא נכון לאוכלוסיית הנשים, לא משום שיהיה לי פחות כסף לגביה.

ציפי גל-ים: לכן אני מבקשת שבפעם הבאה נדון על כך ואני אנסה לשכנע אתכם שההצעה היא לא נכונה מהותית, לא כיוון שאין לנו כסף לבצע אותה.

ציפי גל-ים: ההצעה של חבר הכנסת שטרית לא מתייחסת לנקודות זיכוי לנשים עובדות.

ציפי גל-ים: נקודת הזיכוי לנשים עובדות מטרתה להכיר בדרך סכימטית, כל הנשים אותו הדבר, בקטע הזה של הוצאות ילדים.

מאיר שטרית: יש אישה עובדת שמרוויחה 3,000 שקל ויש אישה עובדת שמרוויחה 10,000 שקל.

מאיר שטרית: לשתיהן יש ילד אחד ושתיהן מקבלות את אותה הטבה.

ציפי גל-ים: יש פה בלבול.

ציפי גל-ים: אני רוצה לעשות הבחנה בין כמה זה משנה לך את הנטו.

ציפי גל-ים: התשובה היא שאת הנטו זה משנה אותו דבר, כי זה 170 שקל לחודש.

ציפי גל-ים: אבל ה-170 שקל האלה מבטאים הכרה בהוצאה שהיא שונה לפי רמת ההכנסה.

ציפי גל-ים: אם אתה מתחת לסף המס, אין לך כלום, אבל אם אתה ב-5,000 שקל, אז זה 760.

ציפי גל-ים: ההטבה היא יותר גדולה ככל ששיעור המס השולי הוא יותר גבוה.

מאיר שטרית: כלומר שהמצב הקיים היום הוא יותר טוב ממה שמציעים.

ציפי גל-ים: כי זה אותם 340 לא חשוב כמה האישה מרוויחה.

ציפי גל-ים: אסור להשוות את ה-340 לעומת כמה היא מוציאה.

ציפי גל-ים: ה-340 זה המס כנגד הוצאה מוכרת וההוצאות האלה הן כמובן הרבה יותר גדולות.

שירי ויצמן: אנחנו מסכמים שבישיבה הבאה נמשיך מהמקום שבו עצרנו.

ציפי גל-ים: הוויכוח הוא מהותי והוא לא רק תקציב.

ענת מאור: כפי שהתחייבנו, לא נוכל להצביע היום, אבל אני מבקשת שייקבע שההמשך יהיה לפני היציאה לפגרה.

ענת מאור: המשותף לשלוש ההצעות הוא שאנחנו בעד לתת את הנקודות בכל צורה שהיא לנשים עובדות או למשפחה עובדת בין אם היא חד הורית או ששני ההורים עובדים.

ענת מאור: אני חושבת שוועדת הכספים צריכה לקבל את זה כעיקרון מול ראיה הפוכה.

ציפי גל-ים: אין ראיה הפוכה.

ציפי גל-ים: יש הסדר, יש הכרה בהוצאות ואת בעצם מבקשת לשנות את ההסדר.

ענת מאור: אני גם מבקשת שבפעם הבאה גברת גל-ים תתייחס להצעה המשולבת של נעמ"ת שהוגשה לנו היום.

ענת מאור: אני חושבת שההצעה הזאת פותרת את בעיית האי שוויון וכו'.

שירי ויצמן: בישיבה הבאה נמשיך לדון בנושא מהנקודה בה הפסקנו.

שירי ויצמן: (תיקון – קיצבאות לחיילי יחידות השדה), התשס"א-2000

שירי ויצמן: אני מבקש להצביע על הרוויזיה של חבר הכנסת מאיר שטרית.

שירי ויצמן: מי בעד הרוויזיה?

שירי ויצמן: בעד – 2 נגד – 4

החלטה: תקנות להסדר ההימורים בספורט (תכנית הימורים יומיים)

שירי ויצמן: הנושא הבא על סדר היום – תקנות להסדר ההימורים בספורט.

ד"ר יהושע דקל: הונחה על שולחנכם הבקשה שלנו לאישור ההימורים היומיים.

ד"ר יהושע דקל: ההימורים היומיים הם למעשה הרחבה של פעולת המועצה להימורים שאנחנו עוסקים בה.

ד"ר יהושע דקל: למעשה כבר שנתיים אנחנו בתהליך הכנות.

ד"ר יהושע דקל: גם ב-99' וגם בשנת 2000 הוועדה הזאת אישרה לנו את המימון כ-18 מיליון דולר, כדי להיכנס למערכת שתנהל את ההימורים האלה.

ד"ר יהושע דקל: זאת נקודה מאוד חשובה.

ד"ר יהושע דקל: למעשה אנחנו נוהגים כפי שנוהגת מועצה להימורים במדינות דומות לנו, ברוב מדינות אירופה, שהמערכת הזאת נכנסת תחת הפיקוח של המדינה, במעמד סטטוטורי.

ד"ר יהושע דקל: אני מניח שחברי הכנסת יודעים שמתנהלת מערכת רחבה מאוד של הימורים לא חוקיים במדינת ישראל.

ד"ר יהושע דקל: רק בספורט זה בהיקף של מיליארד שקל.

ד"ר יהושע דקל: יש לנו גם נתונים לגבי דברים אחרים, אך אני לא רוצה לגעת בזה.

אפי אושעיה: קיבלנו את החומר שהונח בפנינו ואני חושב שאפשר להצביע.

אפי אושעיה: .

אבשלום וילן: היום יש הימורים ב-16 משחקים בשבוע שנערכים בשבת.

אבשלום וילן: בחומר שהונח לפנינו כתוב שיש 60 משחקים בשבוע.

אבשלום וילן: איזה עוד הימורים יכולים להיות?

שאול סווירי: היום יש 16 משחקים בכדורגל, יש משחקים בכדורסל ובטוטו תיקו.

שאול סווירי: כשמדברים על 60 משחקים אזי הכוונה גם למשחקים שנערכים באמצע השבוע, שכן יש הסטה של הספורט לאמצע השבוע, כמו גביע אירופה ומשחקי ימי שני, שבעצם נעלמו ממפת המשחקים שלנו.

שאול סווירי: מבחינת הספורט, לפי מחקרים שעשינו, מדובר על תוספת של כ-30% לפחות לספורט בישראל שיגיעו מהמערכת הזאת.

שאול סווירי: הדבר המרכזי בכל ההצעה הזאת – כל מי שרואה היום קפה-אינטרנט צריך לדעת ששם יש הימורים על כל הליגה הישראלית שמבוצעים דרך האיים הקריביים על ידי חברות שונות.

שאול סווירי: הכל מתנהל באנטיגואה, באיים הקריביים.

שאול סווירי: בכל קפה-אינטרנט יושבים אנשים שמהמרים על הדברים האלה.

ישראל כץ: איזה סכום ייכנס למערכת כתוצאה מההצעה הזאת?

שאול סווירי: סדר גודל של כ-200 מיליון שקל.

ישראל כץ: לאן זה ילך?

שאול סווירי: לספורט, לפי חלוקה שאתם מאשרים.

ישראל כץ: טניס שולחן למשל לא מקבל כמעט כלום.

שירי ויצמן: אני מציע שאם יש לך השגות מהסוג הזה תפנה ישירות אליהם.

שירי ויצמן: מניסיון, אם תפנה אליהם ישירות, תקבל תשובות.

אבשלום וילן: יש ענפים שמשוחקים בפריפריה כמו כדור-עף, שפעם אחר פעם לא מקבלים את מה שמגיע להם.

שירי ויצמן: היות שאנחנו צריכים לאשר את התקציב של המועצה, כאשר מדברים על חלוקת התקציב, אפשר יהיה אז לדון בדברים האלה.

שירי ויצמן: מי בעד אישור התקנות להסדר הימורים בספורט (תכנית הימורים יומיים)?

שירי ויצמן: בעד – הרוב נגד – 1

החלטה: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.

החלטה: - - - - - - - - - -