ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 215, 2000-12-31 13:30

ויצמן שירי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים, על סדר היום שתי הצעות חוק, האחת: הצעת חוק עיגון ורישום זכויות החקלאים בקרקע, התשס"א – 2000, של חבר הכנסת שלום שמחון ואחרים, והשנייה: הצעת חוק עיגון ורישום זכויות בקרקע של חקלאים ושל תושבי ערי פיתוח ושכונות שיקום, התשס"א – 2000, של חבר הכנסת ישראל כץ וקבוצת חברי כנסת.

אנה שניידר: תרשה לי להסביר.

שלום שמחון: לפני שאת מסבירה אני רוצה לומר דבר.

שלום שמחון: מונחות כאן שתי הצעות חוק שעברו תיקונים בהתאם להצעת החוק הראשונה.

שלום שמחון: בעצם, אנחנו נביא להצבעה במליאת הכנסת את שני החוקים כפי שהם, יש כאן רק תוספת של חבר הכנסת ישראל כץ בנושא עיגון זכויות תושבי ערי פיתוח, שכונות שיקום ואזורי שיקום, ואני מבקש להוסיף את התוספת הזאת גם להצעת החוק שלי, כך שבעצם יעלו שני חוקים זהים.

שלום שמחון: שוב, אני מבקש, שסעיף 9 בהצעת החוק של חבר הכנסת ישראל כץ יבוא כתוספת גם בהצעת החוק שלי.

שלום שמחון: מוסכם גם על חברי הליכוד וגם על חברי העבודה להעלות את החוקים הללו ולכן אנחנו מעלים שני חוקים שהם זהים במהותם.

שלום שמחון: נכון לרגע זה מונחות לפנינו שתי הצעות חוק, האחת של חבר הכנסת ישראל כץ והשנייה שלי.

שלום שמחון: כאשר הצעות החוק יעברו בקריאה שנייה ושלישית, ההצעות תהיינה של ועדת הכספים ואז יושב ראש הוועדה יחליט לאחד את החוקים לחוק אחד.

שלום שמחון: כרגע הסכמנו ששתי הצעות החוק יעלו כמו שהן.

ויצמן שירי: לשם הבהרה, בפעם האחרונה כשדנו בהצעות החוק, עברנו על הצעת חוק אחת, של מי הייתה הצעת החוק?

שלום שמחון: שלי.

ויצמן שירי: והצעת החוק זהה להצעה השנייה, אין הבדל בשום מילה?

שלום שמחון: פרט לסעיף 9 שאני מבקש גם להוסיפו.

ויצמן שירי: אם כך צריך לדון בסעיף 9.

אנה שניידר: אני רוצה להסביר, שקיימות על שולחנה של ועדת הכספים שתי הצעות נפרדות, האחת – פ/957, של חברי הכנסת ישראל כץ, שלום שמחון, צבי הנדל, אבשלום וילן, נחום לנגנטל, ענת מאור ויאיר פרץ.

אנה שניידר: כמו כן, קיימת הצעת חוק פ/1330, של חברי הכנסת שלום שמחון, ישראל כץ, צבי הנדל, אבשלום וילן, ענת מאור ויאיר פרץ.

אנה שניידר: כלומר, מבחינה פורמלית יש כאן שתי הצעות חוק נפרדות, שתיהן הגיעו לוועדת הכספים להכנה לקריאה ראשונה.

אנה שניידר: אין מניעה להעלות אותן במאוחד, אין גם מניעה להעלות אותן בנפרד, איך שתחליטו.

שלום שמחון: אנחנו נעלה אותן בנפרד.

ויצמן שירי: את אומרת שדנו בשתי ההצעות במאוחד, אני מבקש שתתייחסי לעניין סעיף 9.

אנה שניידר: ההבדל היחיד בין שתי הצעות החוק הוא קודם כל בשם.

אנה שניידר: הצעת חוק אחת, שמה הוא: הצעת חוק עיגון ורישום זכויות החקלאים בקרקע.

אנה שניידר: הצעת החוק השנייה, שמה: הצעת חוק עיגון ורישום זכויות בקרקע של חקלאים ושל תושבי ערי פיתוח ושכונות שיקום.

אנה שניידר: על פי בקשתו של חבר הכנסת ישראל הוספתי בסעיף 9 סעיף שאומר: עיגון זכויות תושבי ערי פיתוח, שכונות שיקום ואזורי שיקום.

אנה שניידר: בסעיף זה יש הגדרה של "תושב זכאי" – כל אחד מאלה: (1) זכאי כהגדרתו בחוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה), התשנ"ט – 1998.

אנה שניידר: (2) תושב עיר פיתוח כמשמעותה בסעיף 3 לחוק ערי ואזורי פיתוח.

אנה שניידר: (3) מי שמתגורר בישוב או בחלק ממנו שהממשלה הכריזה עליו כעל שכונת שיקום לפי חוק התכנון והבניה, או על אזור שיקום לפי חוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום.

ויצמן שירי: למעשה מדובר בהרחבה של הזכויות.

אנה שניידר: אני מוכרחה לציין, שמפאת קוצר הזמן, לא בדקתי האם זה כולל את כל מי שזה צריך לכלול.

אנה שניידר: אולי יש עוד איזה שהם גורמים שהם דומים במובן הזה שיש להם זכויות לא רשומות ואולי לא כללתי אותם, אני לא יודעת.

ויצמן שירי: נמצא כאן נציג הסוכנות ואני רוצה לשאול אותו, מה לגבי רכוש הסוכנות?

ויצמן שירי: כמו כן, מה בנושא הערבים, איפה אנחנו מרחיבים?

אנה שניידר: אני לא המומחית בעניין הזה, צריך לבדוק את הדברים.

ויצמן שירי: אני רוצה לשאול את חבר הכנסת ישראל כץ, למה אתה מתכוון כשאתה אומר "תושב זכאי"?

ישראל כץ: על פי ההגדרה שמפורטת בהצעת החוק.

ויצמן שירי: האם יש התייחסות לגבי התושבים הערבים?

ויצמן שירי: יש כאלה הגרים בבית ללא היתר במשך 30 שנה.

ישראל כץ: תושב זכאי הוא במובן של מה שהמדינה הגדירה עד היום.

ישראל כץ: אם ביישובים הערביים אין שכונות שיקום, זה חמור מאוד.

ישראל כץ: מפתיע אותי לשמוע שאולי אין שכונות שיקום בישובים הערביים, אני מאמין שיש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בישובים הערביים הבלתי מוכרים – יש.

ישראל כץ: אני מאמין שגם בישובים הערביים יש שכונות שיקום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין שם שכונות שיקום.

ישראל כץ: אתה רוצה לומר לי, שבטייבה אין שכונות שיקום?

ויצמן שירי: עד כמה שידוע לי, במקום כמו טייבה אין שיקום שכונות.

ויצמן שירי: אם הממשלה תכריז עליה כעל שכונת שיקום - - -

ויצמן שירי: אנחנו דנים כרגע בחוק, אנחנו רוצים להחיל את החוק - - -

אלי גולדשמידט: אני רוצה להציע הצעה שאולי תהיה מקובלת על חבר הכנסת דהאמשה.

אלי גולדשמידט: אני חושב שההצעה צריכה לכלול כל אזרח מאזרחי מדינת ישראל שעונה על איזשהו קריטריון סוציו-אקונומי.

ישראל כץ: בזמנו הסביר עו"ד בירן, שב-1970 הזכויות של הצפוניים מעוגנות, ואלה שהיו לפני 1970 הם נכנסים לתוך הקריטריון הזה וההגדרה הזאת נכונה לגביהם.

ישראל כץ: אגב, יכול להיות שהבתים במגזר הערבי כן רשומים.

ויצמן שירי: לא, חלק גדול מהם לא רשומים.

אלי גולדשמידט: בזמן הקצר שיש לנו לסעיף הזה, לא תהיה לנו שום דרך לראות את הבעיה בכללותה.

אלי גולדשמידט: אני מציע שנאמר לעצמנו, ראשית, כאן לא מדובר על יהודים, מדובר על שכונות פיתוח, אזורי פיתוח ושכונות שיקום.

ישראל כץ: הישובים הערביים לא נכללים כאזורי פיתוח?

אלי גולדשמידט: אני לא יודע, אבל אפשר לקבוע, שיהיה ברור לנו, שלקראת הקריאה השנייה והשלישית - - -

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת גולדשמידט, ההצעה טובה אבל איננה יעילה, אנחנו יודעים איך עוברות הצעות לקראת קריאה שנייה ושלישית.

אלי גולדשמידט: לא, לא - - -

ויצמן שירי: בדיון האחרון שהתקיים בוועדה סוכם, שאנחנו מאשרים לקריאה ראשונה, ישנן הסתייגויות ובין הקריאה הראשונה השנייה והשלישית נדון בהן, ביניהן, ענייני הסוכנות.

ויצמן שירי: אי אפשר לכסות את כל הנושאים, אבל צריך לשאוף להגיע למקסימום.

ויצמן שירי: אם ישנם דברים שזועקים לשמיים, אומנם ראש הממשלה התפטר, אבל חברי הכנסת לא התפטרו, יש להם עניין לדון ולהשלים את כל הנושאים.

ויצמן שירי: אני אומר לך, דווקא בעניין של עיגון זכויות החקלאים, אני לא מכיר הצעת חוק אחרת, שהוועדה הזאת ישבה שעות על גבי שעות על מנת למצות את כל העניין.

ויצמן שירי: חבר הכנסת דהאמשה, כל עוד אני מנהל את הישיבה, אני מבטיח לך שנמצה את העניין עד כמה שניתן על מנת לתת כיסוי הוגן ולא כיסוי כזה שייתן מענה רק למגזר מסוים וישאיר את האחרים כחשופים בצריח.

ויצמן שירי: חברי הכנסת אפשר להצביע?

יוסף יצחק פריצקי: אפשר לקיים דיון אמיתי?

ויצמן שירי: סליחה, לא היית כאן בדיון הקודם, התקיים דיון וסיכמנו שלאחר כל התיקונים נביא זאת לאישור.

יוסף יצחק פריצקי: אני מדבר על דיון מהותי.

ויצמן שירי: בשבוע שעבר התקיים דיון, עברנו סעיף סעיף בהצעת החוק, הוגשו הסתייגויות שונות, סיכמנו, שחלק מההסתייגויות נכניס בין הקריאה השנייה והשלישית.

ויצמן שירי: בישיבה הקודמת שדנה בעניין אמרנו, שתתקיים ישיבה נוספת ובה נצביע.

יוסף יצחק פריצקי: ודאי שהצעת החוק הזאת היא הרבה יותר טובה מהצעת החוק הראשונה, אבל עדיין יש לה בעיות לא פשוטות, יש לה את הבעיה העקרונית מספר 1, שהולכים להפרטה של קרקעות, זו המשמעות האמיתית של העניין.

ויצמן שירי: איזו הפרטה, על מה אתה מדבר?

יוסף יצחק פריצקי: ברגע שאתה רושם זכות חכירה פירושו של דבר, שהוא יכול להעביר ולמכור אותה למי שהוא רוצה ולעשות בה מה שהוא רוצה, זו המשמעות.

ויצמן שירי: זה לא נכון.

ויצמן שירי: תסלח לי, זה לא נכון מה שאתה אומר.

יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב ראש, אפשר לקיים דיון אמיתי?

ויצמן שירי: בדברים שלך אתה לגמרי סותר את מה שכתוב בחוק.

יוסף יצחק פריצקי: למה?

ויצמן שירי: אני אומר לך למה, אף חקלאי לא יכול להעביר את הקרקע, מכירה לצורך הפשרה לא יכולה להתבצע, יש מיליון ואחד גופים שיכולים לאשר תוכנית מתאר.

ויצמן שירי: שנית, אני אומר לך, שלמדינה צריך להיות אינטרס, שחקלאי ירד מהעניין שנקרא חקלאות.

יוסף יצחק פריצקי: תפסת את השור בקרניו, השאלה אם זה האינטרס של המדינה.

ויצמן שירי: אני בטוח שכן.

ויצמן שירי: בוודאי שכן.

ויצמן שירי: אין שום משק ממוסה במדינת ישראל כמו ענף הנדל"ן.

אלדר דוכן: מלכתחילה הוחלט, שוועדת ההסכמות תנסה להגיע לנוסח מוסכם לגבי הצעת החוק.

אלדר דוכן: לטובת חברי הכנסת שלא נכחו בוועדת ההסכמות אני רוצה לציין, שלא הושג נוסח מוסכם לפחות על דעת הגורמים ששותפים לוועדת ההסכמות.

אלדר דוכן: משרד האוצר – שאני מייצג אותו – מתנגד בתוקף להצעה הזאת.

ויצמן שירי: את זה אמרת גם בפעם הקודמת.

אלדר דוכן: חבר הכנסת פריצקי לא היה ולכן אני רוצה לומר לו, שאני לא רואה הבדל גדול בין ההצעה הזאת להצעה המקורית.

אלדר דוכן: אני גם חושב שהעניין של "תושב זכאי" זה מעין הסוואה כי אין כאן שוויון.

ויצמן שירי: אני מבקש ממך, אל תחלק ציונים לחברי הכנסת, תאמר את מה שיש לך לומר כנציג משרד האוצר ובזה מסתיים העניין.

אלדר דוכן: אני לא מחלק ציונים, אני חוזר בי, אבל אני רוצה לציין, שאף תושב זכאי לא קיבל 70 דונם מהמדינה.

ויצמן שירי: חברי הכנסת, אפשר להצביע?

יצחק כהן: אני מבקש התייעצות סיעתית.

יצחק כהן: אני חוזר בי בעניין ההתייעצות הסיעתית.

ויצמן שירי: אם כך, אנחנו ניגשים להצבעה בעניין שתי הצעות החוק לשם העברתן לקריאה ראשונה: הצעת חוק עיגון ורישום זכויות החקלאים בקרקע, התשס"א – 2000, של חבר הכנסת שלום שמחון וקבוצת חברי כנסת.

ויצמן שירי: והצעת חוק עיגון ורישום זכויות בקרקע של חקלאים ושל תושבי ערי פיתוח ושכונות שיקום, התשס"א – 2000, של חבר הכנסת ישראל כץ וקבוצת חברי כנסת, מי בעד ירים את ידו, כולל התוספת בסעיף 9 בהצעת החוק של חבר הכנסת ישראל כץ אשר תחול גם בהצעת החוק של חבר הכנסת שלום שמחון.

מארק איסמעילוף: לפני ההצבעה, אני רוצה לומר בנוגע לסעיף 9, שאני רואה אותו כרגע בפעם הראשונה, יכול להיות שאני לא מבין אותו נכון, אבל אם אני מבין אותו, המשמעות היא, שמי שמחזיק בדירה ציבורית יהפוך עכשיו להיות חוכר.

מארק איסמעילוף: אני מבקש להזכיר דבר אחד - - -

רחמים מלול: החוק הזה לא מתנגש עם חוק הדיור הציבורי?

ויצמן שירי: להפך, הוא מחזק אותו.

מארק איסמעילוף: על פי חוק הדיור הציבורי, הזכאי אמור לקנות את זכויותיו בדירה.

מארק איסמעילוף: אני לא יודע אם הסעיף הזה - - -

ויצמן שירי: סיכמנו שבין הקריאות השונות אני אאפשר לך להשמיע את דברייך.

ויצמן שירי: התחייבתי לאפשר לך להביע את כל ההסתייגויות הקשורות לסוכנות בין הקריאות הבאות.

מארק איסמעילוף: אני רק רוצה לציין, כמובן שהסוכנות איננה מתנגדת לסעיף הזה בתנאי שהוא לא פוגע בהסכם בין הממשלה לבין הסוכנות בנושא הפיצוי לסוכנות בגין הדירות הציבוריות.

ויצמן שירי: אנחנו ניגשים להצבעה, מי בעד העברת שתי הצעות החוק לקריאה ראשונה, שירים את ידו.

ויצמן שירי: בעד – 6 נגד – 2 נמנעים – 1

ויצמן שירי: אני קובע ששתי ההצעות תעבורנה לקריאה ראשונה, הצעת חוק עיגון ורישום זכויות החקלאים בקרקע, התשס"א-2000 של חבר הכנסת שלום שמחון וקבוצת חברי כנסת, והצעת חוק עיגון ורישום זכויות בקרקע של חקלאים ושל תושבי ערי פיתוח ושכונות שיקום, התשס"א-2000, של חבר הכנסת ישראל כץ וקבוצת חברי כנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מבקש לרשום בפרוטוקול, שהצבעתי נגד במקום חבר הכנסת תאופיק חטיב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצעת חוק לעידוד השקעות הון (תיקון – הטבות ליישובי הנגב), התש"ס – 2000 (של ח"כ ו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שירי וקבוצת חברי כנסת)

אנה שניידר: זה לא יעלה מחר, מבחינתי, אני לא יכולה לגרום לכך שמשרד המשפטים יפרסם את זה עד מחר לקריאה ראשונה.

אנה שניידר: מה שאני יכולה לעשות, לאחר הישיבה היום, להעביר את ההצעה למזכיר הכנסת, אריה האן, עם בקשה לפרסום לקריאה ראשונה.

אלי גולדשמידט: בסדר.

אלי גולדשמידט: אני רוצה להביא מחר בקריאה ראשונה שלוש הצעות חוק, אגב, גם ש"ס, גם העבודה וגם סיעת הליכוד שותפות להצעות.

אלי גולדשמידט: הצעת חוק של ח"כ סבן בנושא הטבות בדיור בנגב, שעברה אצלנו את הכנתה לקריאה ראשונה, הצעת החוק של חבר הכנסת ישראל כץ בנושא הטבות המס, והצעת חוק נוספת שכעת אנחנו דנים בה, של חבר הכנסת שירי ויצמן, הצעת חוק לעידוד השקעות הון, הטבות ליישובי הנגב.

אלי גולדשמידט: זה איזשהו משולש שמכסה את המצב הקיים בנגב.

אלי גולדשמידט: אני אומר גם לאנשי מס הכנסה ולכל מי שיושב כאן, אנחנו מכינים את ההצעות רק לקריאה ראשונה, יש לנו עוד מעבר של בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית, אני חושב שטוב היה אם שלוש ההצעות בסופו של דבר תאוחדנה להצעה אחת, כי יש בהן שרשרת הטבות, ויכול מאוד להיות שנבצע שינויים גם במפת הטבות המס הארצית, אבל הקו שאנחנו הולכים בו, שאנחנו רואים בנגב – גם בעקבות דוח מבקר המדינה – אזור שראוי לתת בו הטבות משמעותיות נוכח העובדה שבשנים האחרונות על פי דוח מבקר המדינה הנגב לא קיבל את מה שהיה צריך לקבל על פי דין, על פי הכללים ועל פי ההחלטות.

אלי גולדשמידט: הצעת החוק לעידוד השקעות הון (תיקון – הטבות ליישובי הנגב), מגדירה את ההטבה במענק ההשקעה ל-38%.

אלי גולדשמידט: מטרת התיקון לעודד יזמים להשקיע בנגב.

אלי גולדשמידט: בין היישובים שיכללו: נתיבות, רהט, באר-שבע, תל-שבע, אופקים, ירוחם, מצפה-רמון, דימונה וערד.

קריאה: מה זאת אומרת בין היישובים שיכללו?

ויצמן שירי: כל היישובים מקו רוחב 100 דרומה, פרט ליישובים עירוניים שאני לא מכניס אותם בכוונה כמו עומר, מיתר ולהבים, למרות שהם נמצאים בקו רוחב 100 דרומה.

ישראל כץ: איך אתה יודע שהם לא יכללו?

ויצמן שירי: הם לא יופיעו בחוק.

ישראל כץ: החוק לא מבדיל.

ויצמן שירי: בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית אני אוסיף הערה נקודתית, בנוסף לזה התחייבתי להכניס את שדרות למרות שהיא לא נמצאת בקו רוחב 100.

אנה שניידר: מתי תוסיף?

ויצמן שירי: בין הקריאות.

אנה שניידר: למה לא עכשיו, אחר כך יגידו שזה נושא חדש.

ויצמן שירי: או.

ויצמן שירי: קי, נוסיף כעת את שדרות.

אבשלום וילן: מה לגבי קריית גת?

ויצמן שירי: אני לא יכול להוסיף את קריית גת כי אם קריית גת תיכנס, אף אחד לא יגיע למצפה רמון ולדימונה.

אלי גולדשמידט: זה נכון גם לגבי שדרות.

ויצמן שירי: אני לא בטוח, שדרות הוא יישוב מוגבל מבחינת יכולת התעסוקה שהוא מציע.

אלי גולדשמידט: אני מציע לך לעשות שדרוג, לא עכשיו, אבל אני מציע לך כן להתחיל עם קריית גת ושדרות מבחינת קו הרוחב, אבל לקבוע שדרוג.

ויצמן שירי: כולם אוהבים את הנגב, כל ראשי הממשלה מלאים סימפתיה לנגב, אבל פרט לבן-גוריון, אף אחד לא עשה מאומה.

ויצמן שירי: לכן אמרתי, היות ואני נמצא בכנסת כבר שנה וחצי, למדתי עד כמה אפשר לסמוך על הפוליטיקאים ועל הפוליטיקה, אף אחד לא עשה כלום, לכן אני רוצה לתת את ההטבות במסגרת חוק.

ויצמן שירי: הלוואי ונגיע למצב שכתוצאה מהחוק הזה יגיעו לנגב יזמים ולא רק סיסמאות.

ויצמן שירי: אני משוכנע שלמדינה צריך להיות אינטרס להעביר תעשיות שלמות לנגב כי אחזקה של תעשייה שכזאת מבחינת מיסוי הרבה יותר כדאית למדינה.

אמיר ברקן: אני רוצה למחות, שבדיון רציני שכזה בנושא חוק עידוד השקעות הון, אין כאן נציג של מרכז ההשקעות.

אמיר ברקן: לפני שאני מתחיל, אני רוצה לציין, שהנתונים של שנת 2000 עוברים עיבוד במרכז ההשקעות, במשרד התמ"ס, ואני יכול לומר לכם, ששנת 2000 הצטיינה בגידול בהיקף ההשקעות ביחס לשנת 1999.

ישראל כץ: איך החלוקה האזורית?

ישראל כץ: במרכז יהיו יותר השקעות בגלל ההיי-טק.

אמיר ברקן: התזה המרכזית שאנסה להציג לכם, שהגדלת שיעור המענק לא תביא שום מפעלי היי-טק לדרום.

ישראל כץ: זה נכון.

ויצמן שירי: זה לא נכון.

ויצמן שירי: היית אומר את זה גם כאשר הבאתם את "אינטל" לקריית גת?

ויצמן שירי: אינטל היו מגיעים לקריית גת אם לא היו מענקים?

סמדר אלחנני: "אינטל" זה לא היי-טק.

ויצמן שירי: "וישי" זה לא היי-טק, אינטל זה כן היי-טק.

ישראל כץ: "אינטל" הוא מפעל שמייצר, אבל למפעל שמפתח תוכנות, אין משמעות - - -

ויצמן שירי: אם מחר בבוקר מקימים באוניברסיטת בן-גוריון את המכון הלאומי לביו-טכנולוגיה –

אמיר ברקן: כמי שהיה מעורב מאוד בהכנת המכרז להביא מפעל תוכנה לשדרות, והכלים שבהם השתמשנו כדי למשוך אותם, אני יכול לומר לכם באחריות, שעידוד השקעות הון זה לא פרמטר, זה לא מה שיביא את המשקיעים שאנחנו רוצים להשקיע בפריפריה.

אמיר ברקן: אנחנו חייבים להסכים על איזה שהיא מטרה משותפת, אני חושב שהמטרה שאנחנו יכולים להסכים עליה, לא לעודד השקעות הון או לעודד בעלי הון, לתת רנטות לבעלי הון, אלא לשפר את איכות החיים בפריפריה.

אמיר ברקן: זו המטרה שאנחנו צריכים להסכים עליה.

יוסף יצחק פריצקי: נכון.

אמיר ברקן: התזה שאני מנסה להציג בפניכם, שחוק עידוד השקעות הון, בגלל שהוא מיושן, בגלל שהוא נחקק בשנת 1959, בגלל שניסינו את כל הורסיות של המענקים, מ-40% ועד 20% לאורך הרבה מאוד שנים ולמרות המיליארדים ששפכנו משנת 1959 ועד היום, זה לא השיג את המטרה שרצינו מכיוון שאופי אוכלוסיית המפעלים שמגיעה לפריפריה בגלל חוק עידוד השקעות הון היא אוכלוסייה שלא תורמת למטרה שאנחנו הקמנו לעצמנו.

ויצמן שירי: תמיד אתה יכול לומר שאתה לא מאשר את המפעל של פלוני, הרי זה מה שקורה היום, שלא תמיד מאשרים כל השקעה במסגרת חוק עידוד השקעות הון.

אמיר ברקן: כשאנחנו בונים מערכת תמריצים, ברגע שאנחנו מתמרצים גורם ייצור ספציפי, לבד אנחנו מכוונים את אותם מפעלים שיגיעו כדי לקבל את אותו תמריץ.

אמיר ברקן: מיד תראו שמה שמעניין את אותן תעשיות, שאנחנו רוצים שיגיעו לפריפריה, שמשלמות שכר גבוה כמו למשל אותה חברת תוכנה שאנחנו רוצים להביא לשדרות, לעודד השקעות הון זה לא מדבר אליהן, הן צריכות משהו אחר.

אמיר ברקן: חוק עידוד השקעות הון נולד בשנת 1959, ניסינו כמעט את כל טווח המענקים, אבל במבנה הבסיסי שלו הוא יוצר עיוותים.

ויצמן שירי: נכון שהחוק מיושן אבל גם התזה שלכם מיושנת.

אמיר ברקן: עוד לא שמעת אותי.

ויצמן שירי: אני שומע אתכם כל הזמן, שמעתי גם את הגברת חביבה כהן.

ויצמן שירי: ברגע שאתה אומר, שאין משמעות למספרים, אם זה 38% או 24%, אני רוצה שתדע, ביום שלא יהיה הבדל בין מצפה רמון למרכז, אין שום תקומה לנגב.

ויצמן שירי: החוק הזה מטרתו ליצור אפליה מתקנת, תיקון עיוות, אל תביאו לנו מפעלי שיש וגם לא מפעלי בלוקים.

ישראל כץ: אני מציע, מאותו קו שאתה מחליט עליו, לקבוע, שאזור המוגדר כאזור עדיפות א' יקבל 38% ואזור עדיפות ב' יקבל - - -

ויצמן שירי: לא, אני לא מוכן.

ישראל כץ: אני אומר לך מדוע, אשקלון, באזור דרום, זה אזור פיתוח א', אתה לא יכול שלא להתייחס למה שהוגדר כאזור פיתוח א'.

(מציג שקף שכותרתו: אני אסקור בקצרה את העיוותים הקיימים היום בחוק ומלווים אותנו לאורך השנים.

(מציג שקף שכותרתו: ישנו עיוות בהקצאת מקורות השקעה וגורמי ייצור שונים, כתוצאה ממערכת אפליות שיצר החוק.

(מציג שקף שכותרתו: אנחנו דווקא מעודדים בעלי הון.

(מציג שקף שכותרתו: יש גורמי ייצור נוספים שמשתתפים בתהליך הייצור המעוותים בין יצוא ליבוא, משקיעי חוץ מקבלים יותר ממשקיעים מקומיים, תעשיה מקבלת יותר מול השירותים, השקעות גדולות מקבלות יותר מול קטנות וכו'.

(מציג שקף שכותרתו: כל זה מביא לביצוע השקעות לא יעילות וחסרות כדאיות כלכלית.

(מציג שקף שכותרתו: החוק הזה מעודד לתת רנטה גבוהה לבעלי ההון והשכבה המנהלת.

(מציג שקף שכותרתו: הוא מייצר מנגנון בירוקרטי גדול וסבוך והרווח שנובע מההטבות ליזם נמוך בהרבה מעלותם למדינה.

יוסף יצחק פריצקי: איון ויכוח – אני מקווה שגם לא אתכם – שהאינטרס הלאומי של מדינת ישראל הוא, שהנגב והגליל יזכו לעדיפות, שהאוכלוסייה תהיה שם, תרוויח טוב יותר, אנחנו מסכימים לזה?

אמיר ברקן: אין ספק, מזה התחלתי.

יוסף יצחק פריצקי: אם כך, אל תאמר לנו מה לא טוב בחוק, תאמר לנו, מה ממשלת ישראל עומדת לעשות?

אמיר ברקן: חבר הכנסת פריצקי, אני מתכוון בדיוק לדבר על זה, אני מנסה לייצג כאן תזה שאומרת, שאנחנו מחפשים פה את המטבע מתחת לפנס.

ויצמן שירי: כשאתה אומר, שאין קשר בין גובה המענקים המשולמים למפעלים מאושרים לבין מספר מקומות העבודה שהם יוצרים ואיכותן, אתה לא מדבר לעניין.

אמיר ברקן: זה לא עניין אישי, אני מייצג את עמדת הממשלה שהחליטה להתנגד להצעת החוק שלך.

(מציג שקף שכותרתו: המצב הקיים היום הוא, שאין קשר בין גובה המענקים המשולמים למפעלים מאושרים לבין מספר מקומות העבודה שהם יוצרים ואיכותן.

(מציג שקף שכותרתו: כמו כן, אין פיקוח אמיתי על עמידה בתוכניות תעסוקה ואין תמריץ משמעותי לעמידה בהן.

(מציג שקף שכותרתו: נביא בהמשך דוגמאות.

(מציג שקף שכותרתו: היו כמה דוחות של מבקר המדינה, ואני רוצה לספר לכם מתוך דוח מספר 46 של מבקר המדינה.

רחמים מלול: דוח מספר 46, מאיזה שנה?

אמיר ברקן: נדמה לי משנת 1995.

אמיר ברקן: מתוך בחינת תוצאות הסיוע, שניתן למפעלים שאושרו בשנים 1985-1989 במסלול מענקים, להגדלת התעסוקה, עולה התמונה הבאה: תחזית הגידול במספר המועסקים ב- 118 מפעלים, שסיימו את השקעתם והיו לגביהם נתונים מלאים על הגידול במספר המועסקים, עמדה על 7,013 מועסקים חדשים.

אמיר ברקן: כך הם "מכרו" למדינה למה לתת להם סובסידיה.

אמיר ברקן: כשמבקר המדינה בדק זאת הוא גילה, שהגידול בפועל במספר המועסקים היה 529 בלבד.

אמיר ברקן: למפעלים אלו ניתנו מענקים בגובה של 240 מיליון דולר, כלומר, שילמנו קרוב לשני מיליון ₪ לעובד, ועוד הטבות מס שקשה לאמוד את ערכן.

ויצמן שירי: היום אנחנו נמצאים בשנת 2000, מחר בשנת 2001, אתה מציג מסלול שלפני 15 שנה, ומשנת 1985 ועד 1989, זו הייתה התקופה הטובה ביותר של המדינה בהשקעות ביהודה ושומרון.

ויצמן שירי: אם באותה תקופה היינו פונים ליהודה ושומרון והנגב, הייתה בדיוק אותה רמת השתתפות של המדינה וזה נותן לך את התשובה מדוע החוק אינו טוב.

ויצמן שירי: אם היית אומר, שהחוק לא טוב אבל היום בחוק עידוד השקעות הון יש 24% לנגב, אני אומר לך, שהייתי מתחייב להשאיר את זה 24% אבל בתנאי שיהיה בין הנגב לבין יהודה ושומרון פער של 15% לפחות, ברגע שאין פער, אף אחד לא ייסע 200 קילומטר דרומה להקים מפעל.

אמיר ברקן: צריך שיהיה פער.

ויצמן שירי: צריך להיות פער אבל כרגע אין פער.

אמיר ברקן: אני מתווכח על הכלי, אני לא מתווכח על המטרה.

(מציג שקף שכותרתו: גם דוח מבקר המדינה האחרון, מס' 50, מתייחס לחוק עידוד השקעות הון.

(מציג שקף שכותרתו: אני מצטט מתוך הדוח האחרון: "כיוון שהמענק ניתן כשיעור מסוים מההשקעה בציוד ובמבנים, מעודד החוק השקעה במפעלים עתירי הון, ואומנם הוקמו באזורי העדיפות, בייחוד בעבר, בעיקר מפעלים עתירי הון בענפים לא מתוחכמים.

(מציג שקף שכותרתו: השכר במפעלים מסוג זה נמוך יחסית ושיעור המהנדסים והטכנאים המועסקים בהם קטן בהשוואה למפעלים אחרים".

ויצמן שירי: מה עוד אמר מבקר המדינה בדוח האחרון שלו?

ויצמן שירי: הוא אמר, שתושבי הנגב הופלו על ידי מדינת ישראל ב-3,680 שקלים פר אזרח.

ויצמן שירי: זה 2 מיליארד שקל בכל שנה.

אמיר ברקן: אני אגיע לזה.

יוסף יצחק פריצקי: הבעיה שאתה מתייחס אליה היא בעיה נכונה אבל היא לא פה.

אמיר ברקן: היא בהחלט פה.

יוסף יצחק פריצקי: לא, היא לא פה, אני אסביר לך מדוע, לך תתקן את בסיסו של החוק.

ויצמן שירי: אין בעיה שתבטל הכל, אבל תדאג שלנגב תהיה פריבילגיה בגלל המרחק.

אמיר ברקן: השורה התחתונה היא, ששר האוצר ושר התמ"ס הבינו, שחוק עידוד השקעות הון חייב לעבור, הם הקימו ועדה מאוד מכובדת בראשות שני מנכ"לי המשרד, פרופסור בן-בסט וד"ר חורש, הוועדה הזאת מתקדמת מאוד, תוך שבועיים נתחיל - - -

ויצמן שירי: תעשה לי טובה, שר האוצר ושר התמ"ס היו כאן בוועדה, הם אמרו בצורה ברורה, שהם יבטלו את חוק עידוד השקעות הון.

ויצמן שירי: ישנה מפה של סדרי עדיפויות, הם רצו לבטל אותה, פתאום הם אומרים, שאי אפשר לבטל ביהודה ושומרון כי נתן שרנסקי בקואליציה.

אמיר ברקן: אני לא יכול להתייחס לדברים האלה.

ויצמן שירי: אני מסכים אתך שחוק עידוד השקעות הון לא טוב, אבל מה עשיתם, שנה וחצי רק הבטחתם, יושב כאן נציג משרד ראש הממשלה, שביקש כל הזמן, תאריכו, תאריכו, והארכנו את המפה כל פעם בארבעה חודשים, בחודש הבא מסתיימת ההארכה האחרונה, שוב תבקשו להאריך?

מקומות עבודה: בהתייחס לבדיקה נוספת שערך המבקר ב-1999, לגבי 537 תוכניות שאושרו בשנים 1985-1998 למפעלי תעשייה בדרום הארץ ואשר בגינן שולמו מענקים בסכום של כ-800 מליון דולר, עלה כי: "20% מהמפעלים שסיימו לבצע את תוכניות ההשקעה שאושרו להם בתקופה הנבדקת לא היו פעילים באפריל 1999, ולפי הבדיקה המדגמית, כ-17% מהמפעלים הפעילים היו ברמת סיכון גבוהה – מפעלים בפירוק או מפעלים שסיכויי ההישרדות שלהם לטווח ארוך נמוכים".

מקומות עבודה: הבטחתי לתת דוגמה, אני לא רוצה לומר את שם החברה שמדובר בה, אבל מדובר בתוכנית השקעות בדרום שאושרה במרכז ההשקעות ביוני שנה זו.

מקומות עבודה: על פי החוק, החברה הגישה השקעה בהיקף של 75 מיליון דולר.

מקומות עבודה: המענק שתשלם המדינה בגין השקעה זו יגיע ל-61 מיליון שקל.

מקומות עבודה: תוספת התעסוקה שתנבע מהשקעה זו על הערכת היזמים, עומדת על 66 משרות.

מקומות עבודה: המענק שישולם עבור כל מקום עבודה נוסף יתקרב למיליון שקל.

מקומות עבודה: אנחנו חושבים שאנחנו נותנים את המענק לדרום, אבל בעצם אנחנו נותנים את המענק להרצליה פיתוח.

אלי גולדשמידט: אנחנו רוצים לקבע את התפיסה של עידוד לנגב, אנחנו עושים זאת באמצעות שלוש הצעות חוק, בין הקריאות נאחד את שלוש הצעות החוק, נראה את התמונה הכוללת של הטבות המס בכל הארץ, יחד עם זאת, נעבוד במידת האפשר בתיאום מלא ולא נעשה מחטפים.

אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את הצעת החוק של חבר הכנסת ויצמן שירי, הצעת חוק לעידוד השקעות הון (תיקון – הטבות ליישובי הנגב), התש"ס-2000, להכנתה לקריאה ראשונה, מי בעד ירים את ידו.

אלי גולדשמידט: בעד – 4 נגד – אין נמנעים – אין הצעת חוק לעידוד השקעות הון (תיקון – הטבות ליישובי הנגב), התש"ס-2000, נתקבלה והיא תעבור לקריאה ראשונה.

אלי גולדשמידט: אני מודה לכולם, ההצעה אושרה פה אחד, הישיבה נעולה.