ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 201, 2000-12-06 09:00

חברי הוועדה: משה גפני אבשלום וילן אמנון כהן ישראל כץ לימור לבנת יעקב ליצמן נחום לנגנטל רחמים מלול מאיר פרוש שלום שמחון

מוזמנים: צביה דורי משרד התמ"ס שמעון בן-אליהו מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון ישראל שוורץ משרד הבינוי והשיכון מיכאלה גרזון משרד הבינוי והשיכון בועז צפריר מנכ"ל "שמן" חברי ועד עובדי מפעל "שמן" אלי גולדברג, רו"ח "גיזה" פינחס קימלמן סמנכ"ל כספים, "אוסם" אורי צגלה "אוליבקס" ליאורה מרכוס-בירנהק מנכ"ל "תעשיות מזון"

קצרנית: נושא: 1.

קצרנית: צו היטלי סחר (היטל בטחה יבוא טובין להגנה על הייצור המקומי) (הוראת שעה) (תיקון מספר 4), התש"ס-2000.

קצרנית: 1.

קצרנית: שנויים בתקציב לשנת ‏2000.

קצרנית: 2 צו היטלי סחר (היטל בטחה על יבוא טובין להגנה על הייצור המקומי) (הוראת שעה)

אלי גולדשמידט: צו היטלי סחר (היטל בטחה יבוא טובין להגנה על היייצור המקומי) (הוראת שעה) (תיקון מספר 4).

אלי גולדשמידט: אני רק רוצה להזכיר שביקשנו ממשרד התמ"ס לקיים בדיקה של משמעויות הפחתת ההיטל על מצב התעסוקה במפעלי השמן.

אלי גולדשמידט: אני חוזר לפנייה 423 שאתמול לא דנתי בה בגלל טענה של חבר הכנסת רז על כך שהכסף שאמור לעבור לעולי אתיופיה עובר לשטחים.

שמעון בן-אליהו: אנחנו מבקשים לבצע העברות פנימיות בתקציבים של מענקים לסיבסוד ריבית, שזה מתייחס למימוש בפועל.

שמעון בן-אליהו: המטרה של הבקשה כאן היא לבצע העברות פנימיות בתוך התקציב של המשכנתאות.

שמעון בן-אליהו: אם לא הגיעו מספיק עולים מאתיופיה ולא לקחו משכנתאות,יש לנו יתרה.

אלי גולדשמידט: מה זה מענקים לבנייה בטחונית – 8 מיליון שקל?

שמעון בן-אליהו: מענקים לבנייה בטחונית זה כאשר אנחנו בונים באיזור קו העימות, בעיקר בקריית-שמונה וכדומה.

שמעון בן-אליהו: אם אדם בונה ממ"ד או בונה מקלט, נותנים לו תוספת לבנייה.

שמעון בן-אליהו: אם אדם בונה לעצמו בבנה ביתך, מוסיף את הממ"ד ומבקש בקשה, יש לך את הכסף.

אלי גולדשמידט: זאת אומרת שזה עניין של ביקוש והיצע.

שמעון בן-אליהו: נכון.

אלי גולדשמידט: מה זו תוכנית 10 פלוס?

שמעון בן-אליהו: מדובר על אנשים שגרים בדירה מעל 10 שנים ולא מממשים את הבקשה הזאת.

מאיר פרוש: ועדת גדיש רצתה להטיב בזמנו עם אלה שהם 10 פלוס.

מאיר פרוש: אומר המשרד שהם לא מימשו את זה כי לא באו כאלה.

אלי גולדשמידט: מה השימושים וההיקף של המקורות?

שמעון בן-אליהו: השימוש הרחב הוא במענק לשכר דירה.

שמעון בן-אליהו: מענקים לשכר דירה הם בסך 145 מיליון שקל.

שמעון בן-אליהו: בארץ מקבלים היום קרוב ל-168 אלף משפחות השתתפות בשכר דירה, כאשר זה לכל המגזרים.

מאיר פרוש: יש מגזר אחד שהחליטו לא לתת לו.

שמעון בן-אליהו: אתה מדבר פה על חובות עבר, לא על העתיד.

מאיר פרוש: אתה גם מבקש על ה-15 ימים שנותרו בתוך השנה הזאת.

מאיר פרוש: יש מגזר אחד שהחליטו לא לתת לו.

אלי גולדשמידט: כאשר חבר-הכנסת מוסי רז, שהעלה את הנושא הזה, יגיע, אז נאפשר לו לשאול את השאלות.

דוד גולדברג: נתבקשתי על ידי משרד התמ"ס לבדוק בדיקה חוזרת מה ההתפתחות שחלה בענף השמנים בשנת 2000, ובעיקר להתייחס לנושא המועסקים בעקבות הורדת ההיטל ל-7% ול-6% בכוספא ובשמן סויה.

דוד גולדברג: בעבודתי התייחסתי לשלושה דברים עיקריים: 1.

דוד גולדברג: מספר מועסקים 2.

דוד גולדברג: כמויות המכירה – המקומי והמיובא.

דוד גולדברג: 3.

דוד גולדברג: התפתחות מחירי המכירה בארץ.

דוד גולדברג: ראשית, חברת "שמן" שונה באופן מהותי מחברות "àוליביקס" ו"ט.ב.".

דוד גולדברג: כאשר אני אומר שונה, אני מדבר על היתרון לגודל שקיים ומשמעותי בענף השמנים.

דוד גולדברג: בחברת "שמן" לא היה שינוי במספר המועסקים בשנת 2000.

אלי גולדשמידט: בכמה ירד ההיטל בשנת 2000?

דוד גולדברג: מ-9 ל-6 בכוספא ומ-9 ל-7 בשמן.

דוד גולדברג: בחברת "שמן" לא היתה השפעה על מספר המועסקים.

דוד גולדברג: לעומת זאת, בחברת ט.ב.

דוד גולדברג: חל קיטון בכ-6 עובדים.

אלי גולדשמידט: מתוך?

דוד גולדברג: מתוך כ-80 עובדים.

אלי גולדשמידט: איזה סוג של עובדים?

דוד גולדברג: בעיקר עובדים שעסקו בנושא של אריזה.

דוד גולדברג: בחברת "אוליבקס" חל קיטון של כ-4 עובדים בערך, מתוך כ-75 עובדים.

דוד גולדברג: מדובר על סדר גודל של כ- 70 עובדים במפעלים.

אלי גולדשמידט: וגם הם מתחום הייצור?

דוד גולדברג: בעיקר בתחום האריזה.

דוד גולדברג: אני מניח שחלק מהירידה בעובדים מקורה גם בהתייעלות.

דוד גולדברג: בענף השמנים מפעל חייב להיות יעיל, מפעל חייב לעבוד עם יתרון לגודל, כי זה ענף שהוא עתיר הון.

דוד גולדברג: כאשר כמויות המכירה שלך הן קטנות, אז אין ספק שהעלויות הן מרביתן עלויות קבועות.

דוד גולדברג: אני חושב שבשנת 2000 היתה התייעלות כזאת בשני המפעלים.

דוד גולדברג: כמויות הייבוא של שמן סויה בשנת 2000 קטנו.

אלי גולדשמידט: למרות ההפחתה שהיתה?

דוד גולדברג: למרות ההפחתה.

דוד גולדברג: אם אני אקח את ינואר-יולי 1999 לעומת ינואר-יולי 2000, הכמות קטנה מ8.3 טון ל-4.6 טון.

דוד גולדברג: לעומת זאת, כמויות המכירה של שמן סויה במפעלים עלתה.

דוד גולדברג: זה שוב פעם, לדעתי, בגלל ההתייעלות.

שלום שמחון: מה קרה על המדף?

שלום שמחון: האם מהמהלך הזה קרה משהו לצרכן הישראלי?

דוד גולדברג: לא נתבקשתי לבדוק את השפעת המחירים על המדף.

דוד גולדברג: לא בדקנו מה קורה על המדף אצל הצרכן הסופי, כי זה עובר עוד מספר תהליכים בדרך.

דוד גולדברג: בדקתי מה קרה למחירי המכירה של השמן.

דוד גולדברג: כמו שאמרתי, הכמויות של שמן גולמי ושל סויה עלו.

דוד גולדברג: אני יכול לומר שהכמות של סויה בשנת 2000

דוד גולדברג: עלתה משמעותית כאשר מפעל אחד של "אוליבקס" הושבת למשך שלושה חודשים והשאר היו צריכים לספק את הביקוש הקיים של כוספא.

דוד גולדברג: כמויות הכוספא בשנת 2000 עלו משמעותית.

דוד גולדברג: בשנת 1999, או לפני זה, התנהגות המחירים בארץ די מקבילה להתנהגות המחירים בעולם.

דוד גולדברג: בשנת 1999 חלה ירידה במחירי שמן הסויה בעולם, כאשר ירידה מקבילה חלה בארץ.

דוד גולדברג: בשנת 2000 חברת "שמן" לא הורידה את מחירי המכירה.

דוד גולדברג: חברות "אוליבקס" ו"ט.

דוד גולדברג: ב" בהחלט נפגעו בהורדת מחיר המכירה בין 9 ל-13 אחוז.

דוד גולדברג: "ט.ב." ו"אוליבקס", כמו שאמרתי, שונות מחברת "שמן".

דוד גולדברג: "שמן" הצליחה לשמור על אותה כמות מכירה ועל עליה בכמויות.

אלי גולדשמידט: אלי, אתה נתבקשת להכין עבודה דומה באותם פרמטרים מטעם חברות השמנים, נכון?

אלי גולדברג: לא בדיוק באותם פרמטרים.

אלי גולדברג: אני נתבקשתי לבדוק את ההשפעות הכלכליות של הורדה אפשרית בהיטלים על מפעלי השמנים בארץ.

אלי גולדברג: הבדיקה התבססה על הורדת היטלים מהמצב הנוכחי כלפי מטה.

אלי גולדשמידט: האם אתה מסכים לניתוח שהוצג פה?

אלי גולדברג: אני מסכים לחלק גדול מהניתוח שהוצג פה.

אלי גולדברג: אין ספק שירידת כמות העובדים היתה פחות או יותר כמו שהציג רו"ח דוד גולדברג.

אלי גולדשמידט: אתה לא חולק על הנתונים לגבי השנה שחלפה?

אלי גולדברג: אני לא חולק, אבל אני לא חושב שהם הנתונים החשובים.

אלי גולדברג: הנתונים החשובים הם שהמפעלים נמצאים כבר היום ברמת ההיטלים הנוכחית ברמת איזון בממוצע.

אלי גולדשמידט: אני מתנצל על מה שאני עושה לך, אבל אני צריך לחזור לנושא הקודם.

אלי גולדשמידט: מוסי, המנכ"ל אמר שלא היה ניצול על ידי עולי אתיופיה כי כנראה היו פחות עולים, ואותו דבר לגבי מענקי בנייה בטחונית בקריית-שמונה ובמקומות אחרים.

מוסי רז: מה היה פחות במענקי בנייה בטחונית?

אלי גולדשמידט: היו פחות דרישות.

אלי גולדשמידט: אם מישהו בונה בקריית-שמונה בית ורוצה את הבנייה הבטחונית, הוא מקבל מענק ממשרד השיכון.

אלי גולדשמידט: אם הוא לא בנה, הוא לא מבקש מענק.

אלי גולדשמידט: זאת הסיבה שהיתה ירידה.

אלי גולדשמידט: דבר דומה קרה בתוכנית 10 פלוס.

אלי גולדשמידט: זה לגבי המקורות.

אלי גולדשמידט: לגבי השימושים, נאמר שמרבית הכסף עובר להשתתפות בשכר דירה.

מוסי רז: אין לי בעיה עם השתתפות בשכר דירה.

מוסי רז: הבעיה שלי היא עם 61 מיליון שקל עבור סיוע לאיזורי עדיפות לאומית.

שמעון בן-אליהו: איזורי עדיפות לאומית זה כל הגליל, כל הנגב ויש"ע.

שמעון בן-אליהו: התקציב כאן גדל לאו דווקא בגלל יש"ע, אלא בגלל אלעד.

אלי גולדשמידט: מה שמוסי רוצה לדעת זה אם פרופורציונאלית לכמות האוכלוסייה שיש ביש"ע יש גידול.

מוסי רז: אתה יכול לתת לנו את החלוקה של הסעיף הזה לפי איזורים?

שמעון בן-אליהו: אני יכול לומר לך שמספר המממשים ביש"ע מאז 1998 הוא יציב, כלומר כ-7%.

שמעון בן-אליהו: הם משתמשים רק ב-3% מנפח המשכנתאות.

מוסי רז: משרד הבינוי והשיכון מוציא מכרזים לבנייה בכל רחבי הארץ.

מוסי רז: מי מאשר את הדבר הזה?

מוסי רז: אתם מוציאים מכרזים, ואז אתם באים אלינו לבקש את המשכנתאות האלה של ה-60 מיליון שקל.

מוסי רז: מי נותן אישור תקציבי לדבר כזה?

שמעון בן-אליהו: כל הוצאת מכרז ביש"ע היא באישור ראש הממשלה.

שמעון בן-אליהו: אין הוצאת מכרז ביש"ע בלי אישור של ראש הממשלה.

מוסי רז: את זה אני יודע.

מוסי רז: מי נותן את האישור התקציבי?

מוסי רז: ראש הממשלה הוא לא ועדת כספים.

מוסי רז: כשהוא רוצה למשרד שלו, הוא בא הנה ומבקש כסף.

שמעון בן-אליהו: יש דברים שאתה מוציא אותם במכרז.

שמעון בן-אליהו: לא כל אחד מממש משכנתא.

שמעון בן-אליהו: אני יכול להוציא מכרזים ואנשים יקחו הון עצמי שלהם ויקנו את הדירות.

שמעון בן-אליהו: אני מוציא מכרז לקבלן.

שמעון בן-אליהו: אני אומר לו: הקרקע מפותחת, בוא ותקבל את הקרקע.

שמעון בן-אליהו: הוא משלם על מחיר הקרקע ומחיר הפיתוח ומוכר את זה באיזה מחיר שהוא רוצה.

מאיר פרוש: לא באיזה מחיר שהוא רוצה.

מאיר פרוש: הוא מוכר את זה כפוף למחירים של משרד השיכון.

שמעון בן-אליהו: חוץ ממחיר למשתכן הוא מוכר את זה באיזה מחיר שהוא רוצה.

נחום לנגנטל: מה שאתה בעצם בא ואומר זה שהנושא של המשכנתאות הוא פועל יוצא של ביקוש.

נחום לנגנטל: אם אתה בונה 100% ולפי התנסות שלך מהעבר רק 20% ינצלו את המשכנתאות שלהם, אז אתה מגיע לפה בסוף שנה ואתה אומר לנו שאלה פחות ואלה יותר.

נחום לנגנטל: מה יקרה אם בעניין הזה חרגת, לא צפית נכון?

נחום לנגנטל: האם יש לך איזו שהיא רזרבה שבנית עליה?

שמעון בן-אליהו: לתשלום לשכר דירה, למשל, יש רשימה של זכאים, כאשר לא כולם מנצלים את זה.

שמעון בן-אליהו: אם פתאום יוצאת קריאה המונית בתקשורת לכל החד-הוריות ולכל האנשים שזכאים לשכר דירה לממש את זכאותם, האוצר ישלים את זה.

מוסי רז: אני מעריך שאחוז מסויים של האנשים שירכשו את הדירות ינצלו את המשכנתאות.

מוסי רז: אחוז רוכשי הדירות גם תלוי במספר הדירות שאתה בונה.

מוסי רז: מי נותן לך את האישור לבנות באיזורי פיתוח?

מוסי רז: למה בתקציב המדינה לא מופיע שאתה מתכוון לבנות 1000, 4000, 20 אלף באיזורי פיתוח?

שמעון בן-אליהו: החלטות ממשלה קובעות מה יהיה היקף הבנייה במדינת ישראל.

שמעון בן-אליהו: זה התחיל ב-60 אלף, כאשר בשנה האחרונה זה ירד ל-40 אלף יחידות דיור.

מוסי רז: כן, אבל לא באיזורי פיתוח.

מוסי רז: הם לא קבעו כמה מזה באיזורי פיתוח.

שמעון בן-אליהו: אנחנו במשרד השיכון משתדלים לבצע את הפיתוח באיזורי הפיתוח.

שמעון בן-אליהו: המינהל משווק קרקעות במרכז הארץ בעיקר, לא באיזורי פיתוח.

אבשלום וילן: גם המינהל לבנייה כפרית רק באיזורי פיתוח?

אבשלום וילן: הרי ב-3 השנים האחרונות כל המינהל לבנייה כפרית בונה רק ביש"ע, לא באיזורי פיתוח.

מוסי רז: שני שליש מהתוכניות של המינהל לבנייה כפרית זה ליש"ע.

מוסי רז: אני רוצה לדעת כמה מהסעיף הזה הלך ליש"ע בשנה האחרונה.

ישראל שוורץ: 3 או 4 אחוז מתוך כל הסכום ילך ליש"ע.

ישראל שוורץ: עכשיו יש האטה ביש"ע.

מוסי רז: לא נכון.

נחום לנגנטל: אם זה רק 3 או 4 אחוז זה מאוד חמור.

שמעון בן-אליהו: רבותי, אנחנו בונים איפה שיש ביקוש.

שמעון בן-אליהו: לשמחתנו, יש ביקוש גם ביש"ע.

מוסי רז: מי מחליט כמה?

מוסי רז: את זה לא אמרת עד עכשיו.

אלי גולדשמידט: אנחנו מתייחסים לפנייה תקציבית.

אלי גולדשמידט: אתה שואל שאלות מדיניות שצריך לשאול את שר השיכון.

מוסי רז: לא ביש"ע, בנגב.

אלי גולדשמידט: אבל יש לך פה אמירה מפקידי המשרד שמתוך 60 אלף זה רק 3%.

אלי גולדשמידט: ההיקף נראה כהיקף סביר מבחינת היקף האוכלוסייה.

אלי גולדשמידט: אני לא חושב שפר הפנייה התקציבית יש בעיה.

אלי גולדשמידט: יכול להיות שיש לך בעיה בדרכי האישור של הנושא הזה.

אלי גולדשמידט: אני לא בטוח שזה המקום לברר את זה.

מוסי רז: יש לי בעיה עם איזורי הפיתוח, שלפי נתוני הביטוח הלאומי העוני באיזורים במדינת ישראל שהם אינם איזורי פיתוח יותר גדול מאשר באיזורי הפיתוח.

מוסי רז: אני יכול להתנגד לכל העברה לאיזורי פיתוח, כי העברה לאיזורי פיתוח היא העברה לעשירים.

שמעון בן-אליהו: שטויות.

מוסי רז: למה אתה אומר שטויות?

מוסי רז: תסתכל בנתוני הביטוח הלאומי.

מוסי רז: ה-3% שלך לא נכון.

שמעון בן-אליהו: אדוני, אתה לא מכיר את השטח.

מוסי רז: מה זה קשור לשטח?

שמעון בן-אליהו: אתה לא מכיר את הארץ.

מאיר פרוש: לי אין בעיה עם הפנייה הספציפית הזאת.

מאיר פרוש: שכר הדירה מ-15 לנובמבר בוטל לסקטור מסויים, שבמקרה אני מייצג אותו.

מאיר פרוש: מה עם אותם סעיפים תקציביים שלא מומשו?

מאיר פרוש: מדוע הם לא נמצאים בהעברה הזאת?

מאיר פרוש: מה יהיה איתם?

שמעון בן-אליהו: יש מכתב של שר האוצר שאומר שתקציב שנת 1999 יעבור לשנת 2000.

שמעון בן-אליהו: עד כמה שידוע לי, לא היתה פנייה לוועדת כספים לבצע את העברה הזאת.

שמעון בן-אליהו: הוועדה הבין-משרדית שצריכה לתקצב את המקוואות לבתי הכנסת לא תוכל לתקצב כי אין תקציב לזה.

שמעון בן-אליהו: התקציב היה אמור להיות כ-111 מיליון שקל, כאשר מתוך זה כ-65 מיליון שקל זה תקציב 1999.

שמעון בן-אליהו: תקציב 1999 לא עבר עדיין לתקציב 2000.

מוסי רז: אם אתה יודע שיש בקרב עולי אתיופיה לפחות 900 איש שאין להם קורת גג - אני יכול להביא לך מקרים של אנשים שישנים באוטו, ישנים בתחנה מרכזית - למה שלא תשפר או תשנה את הקריטריונים בצורה כזאת כך שלפחות את התקציב שיש לך תוכל לנצל?

מאיר פרוש: הוא לא מוסמך לזה.

שמעון בן-אליהו: היתה ועדה ציבורית שקבעה מה הם היקפי המשכנתאות ומה נפח הסיבסוד מתוך היקף המשכנתאות.

שמעון בן-אליהו: לעולי אתיופיה יש את המשכנתא המירבית שיש במדינה.

שמעון בן-אליהו: הם מקבלים 95% ממחיר הדירה במענק מסובסד.

שמעון בן-אליהו: הזכויות של החד-הוריות הן יותר גדולות מהזכויות של המשפחות הנשואות.

שמעון בן-אליהו: אם הייתי יכול להעניק ליתר הותיקים בארץ את המשכנתאות כמו לעולי אתיופיה, הייתי מרוצה.

אלי גולדשמידט: אני מבקש להצביע על פנייה מספר 423.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 8 נגד – 2 הפנייה אושרה.

אלי גולדשמידט: אנחנו חוזרים לנושא השמנים.

אלי גולדשמידט: מר גולדברג, בבקשה.

אלי גולדברג: כיום, ברמת ההיטלים הנוכחית, מפעלי השמנים נמצאים באיזון.

אלי גולדברג: חלקם נמצאים בהפסדים וחלקם הרווח שלהם מועט.

אלי גולדברג: במחזור של רבע מיליארד שקל, הרווח הוא כמיליון וחצי, שני מיליון שקל, כאשר בתוך זה נכנסים פעילויות נוספות שהוכנסו שלא קשורות דווקא לשמנים.

אלי גולדברג: כל ירידה של היטל של אחוז בכוספא משפיעה על הרווח ב-3 מיליון שקל, כי האחוז הזה יורד ישר ממחיר המכירה של המוצר הסופי.

אלי גולדברג: כל ירידה של אחוז אחד בשמן, זה כמעט 750 אלף שקל ירידה של הרווחיות.

אלי גולדברג: כל ירידה נוספת בהיטלים תכניס את כל מפעלי השמנים, כולל "שמן", שהוא היעיל מתוך ה-3, להפסדים והם יאלצו לסגור, לפטר את העובדים.

אלי גולדברג: צריך לזכור שהיום ייבוא הפולים הוא מאוד נוח, כאשר ייבוא הכוספא הוא הרבה יותר מסובך.

אלי גולדברג: זה יצריך כ-35 מיליון דולר השקעות של מכוני תערובת.

מאיר פרוש: אם תהיה הפחתה בהיטלים, מה המשמעות לגבי הצרכן?

אלי גולדברג: לפי דעתנו, בכלל לא תהיה משמעות.

אבשלום וילן: למה צריך להשקיע במכוני תערובת 35 מיליון דולר לייבוא כוספא?

אלי גולדברג: משום שייבוא הכוספא הוא כלל לא פשוט.

אלי גולדברג: מדובר על מוצר מעובד שצריך לאחסן אותו בתנאים מסויימים.

אלי גולדברג: זה מוצר שהפריקה שלו מאוד קשה.

אלי גולדברג: אנחנו רואים היום אוניות שמגיעות ומחכות בנמל עד שיפרקו אותן.

אלי גולדברג: תאר לך מצב שבו את כל כמות הכוספא – מדובר על 400 אלף טון – יצטרכו לייבא יבואנים שונים.

לימור לבנת: לפני שנה בערך, אם אני לא טועה, היה לנו דיון בוועדת הכספים בדיוק באותו נושא, כאשר ההחלטה היתה להוריד את ההיטל באופן חלקי.

לימור לבנת: האם אני זוכרת נכון?

אלי גולדשמידט: אז ביקשנו ממשרד התמ"ס, בעקבות ההפחתה של 2% בשמן וב-3% בכוספא, שתעשה בדיקה במשך שנת 2000 מה היתה ההשלכה של ההורדה הזאת על מצב העובדים, על מצב המכירות.

אלי גולדשמידט: אנחנו קיבלנו את הנתונים.

אלי גולדשמידט: מבחינת מספר העובדים, ב"שמן" לא היתה הפחתה, ואילו ב"אוליבקס" וב"ט.

אלי גולדשמידט: ב" היו פיטורים של בין 4-6 עובדים מתוך 80,85 עובדים.

לימור לבנת: זה מעבר לפיטורים הרגילים?

אלי גולדשמידט: הוא הסביר שכמות הייבוא קטנה במחצית למרות שההיטל הופחת.

דוד גולדברג: היצרנים המקומיים מכרו יותר שמן ויותר כוספא.

אלי גולדשמידט: לכאורה, הפחתת ההיטל לא יצרה את המקרים שהיו מצופים.

אבשלום וילן: פרט לשמן, יש עוד מוצרים במשפחות האלה שעדיין לא נחשפו לייבוא?

דוד גולדברג: אנחנו בדקנו רק את מוצרי שמן הסויה.

נחום לנגנטל: היצרנים אומרים שהורדת ההגנה תטיב עם הצרכן.

נחום לנגנטל: האם כתוצאה מההורדה של ההגנה הזאת, מוצר סופי כמו במבה ירד באגורה, בשתי אגורות?

נחום לנגנטל: מה הערכה בנוגע לנושא העובדים?

אלי גולדשמידט: היתה הערכה שניתנה לנו בזמנו של משרד התמ"ס.

אלי גולדשמידט: אנחנו אמרנו שאנחנו לא מסתפקים בנבואות, אנחנו רוצים לראות איך זה עובד בשטח.

נחום לנגנטל: האם זה יהיה בבחינת סוס שהרגלנו אותו לאכול פחות וכתוצאה מזה בשנה הבאה הוא ימות, או שהערכה היא שכשם שלא היה בשנה הזאת כך גם יהיה בשנה הבאה?

ועד עובדי "שמן": לא היו פיטורים ב"שמן" עכב המלחמה של ועד העובדים בהנהלה שלא יפוטרו אנשים.

ועד עובדי "שמן": בגלל שהורדו ההיטלים, אותם אנשים ירדו מהמשמרות, ההכנסה שלהם פחתה ב-35%.

ועד עובדי "שמן": אם יורדו ההיטלים, 78 משפחות ישארו ללא פרנסה, וזה בדוק, כי הנהלת "שמן" הולכת לסגור את המפעל.

ועד עובדי "שמן": אני מבקש מכם לא לתת יד לאבטלה.

ועד עובדי "שמן": הייבואנים מתעשרים בנושא הזה על חשבון הפועלים.

דוד גולדברג: אני הייתי בקשר שוטף עם הנהלת "שמן", ושאלתי מספר פעמים, כולל התכתבות, מה לגבי התעסוקה ומה יתכן בשנת 2000.

דוד גולדברג: לאחר שקיבלתי את הנתונים, באתי ושאלתי פעם שנייה ופעם שלישית אם הנתונים האלה מדוייקים, כי ראיתי שאין שינוי.

דוד גולדברג: אני יכול לומר שהופתעתי לראות שאין שינוי.

דוד גולדברג: תשובת ההנהלה היתה פעם שנייה ופעם שלישית שלא פוטרו עובדים בשנת 2000.

אלי גולדשמידט: לא שאלו על פיטורים, שאלו על צמצום עבודה במשמרות.

דוד גולדברג: ביקשתי לדעת מה לגבי כל נושא התעסוקה הכמותי.

דוד גולדברג: מחברת "שמן" לא קיבלתי שום אינדיקציה לשינוי בתעסוקה.

דוד גולדברג: אם היה שינוי, אני חושב שאחד מהמנהלים היה צריך ליידע אותי.

דוד גולדברג: לשאלותי לא קיבלתי תשובות.

בועז צפריר: רו"ח גולדברג מתעלם ממכתב שקיבל ממני לפני 3 שבועות, שבו התרעתי על חוסר המהימנות של הדיווח שלו.

אלי גולדשמידט: האם זה נכון מה שאומר רו"ח גולדברג שהוא פנה למנהלי המפעל וביקש לקבל תמונה לגבי התעסוקה והוא לא קיבל מכם שום אינדיקציה על צמצום במשמרות?

אלי גולדשמידט: יש לך מכתב שמראה שצומצמו משמרות?

אלי גולדשמידט: האם אתה רוצה להעיד בפנינו שאכן צומצמו משמרות?

בועז צפריר: אני רוצה להעיד בפניכם שצומצמו משמרות של 6 עובדים.

אלי גולדשמידט: אתה אמרת לו את זה?

אלי גולדשמידט: בועז צפריר כן, אמרתי לו את זה.

דוד גולדברג: אני חייב להצטער אבל הדברים אינם נכונים.

אלי גולדשמידט: יש לך את זה בכתב?

בועז צפריר: כן, אבל לא פה.

בועז צפריר: כתבתי לו את זה לפני 3 שבועות.

דוד גולדברג: עבודתי ניתנה לפני כחודש.

דוד גולדברג: מדוע זה נאמר לי רק לפני שבועיים וחצי?

אלי גולדשמידט: השאלה היא אם במידע שקיבלת לפני כשבועיים וחצי דובר על צמצום של עובדי משמרות והפחתה של 6 עובדי ייצור.

דוד גולדברג: בכל תקופת העבודה וגם כהמתנה לתגובה ערב הגשת העבודה הסופית, לא קיבלתי ולו תגובה אחת מסויימת.

דוד גולדברג: לפני כשבוע וחצי הגיע מכתב שמדבר בקושי על הבעיה של אותו כוח אדם, כאשר נאמר שם שהנתונים שעליהם הסתמכתי נלקחו מפנקסי ביטוח לאומי והם אינם מדוייקים.

דוד גולדברג: זאת לא תשובה ולא התייחסות.

לימור לבנת: יש פה משהו מאוד בעייתי.

לימור לבנת: אני מציעה שילכו הביתה ויחזרו אלינו עם נתונים שאפשר להתייחס אליהם.

דוד גולדברג: גברתי, הנתונים מתבססים על מה שנתנו לי החברות.

לימור לבנת: האם נכון שמפעל "שמן" קנה לאחרונה מפעל שמן אחר, נוסף?

בועז צפריר: כן, מפעל "מילמור".

לימור לבנת: אם כל כך רע, איך כל כך טוב?

בועז צפריר: מכיוון שאנחנו מזה שנים רואים את הכתובת על הקיר.

בועז צפריר: רכשנו את מפעל "מילומר" בגלל היתרון של הגודל וכדי להיות הרבה יותר יעילים.

לימור לבנת: האם יהיה נכון לומר שהטענה שירד ההיטל בעוד 2,3 אחוז וייסגר מפעל "שמן", עולה בקנה אחד עם הקנייה של מפעל שמן נוסף כדי להרחיב בגלל יתרון הגודל?

בועז צפריר: חברת הכנסת לבנת, אנחנו לא נסגור את כל המפעל, אנחנו נסגור את המיצוי כי יהיה יותר כדאי להביא כוספאות ושמנים גולמיים.

אבשלום וילן: האם סיפקת בשנה האחרונה את כל תצרוכת הכוספא?

בועז צפריר: ועוד איך.

אלי גולדשמידט: יש בפני מכתב שחתום על ידי בועז צפריר.

אלי גולדשמידט: המכתב הזה לא אומר מילה וחצי מילה על נושא של עבודה.

אלי גולדשמידט: אתה כתבת מכתב שיש בו התייחסות לנושא של עובדים?

בועז צפריר: כן.

בועז צפריר: אפילו דיברתי איתו על עובדי ייצור שפוטרו ועל קליטה של עובדי מכירות.

אלי גולדשמידט: אין לי כוונה לפסוק אם נוהגים נכון או לא נוהגים נכון, כי מה שמעניין אותנו בסופו של דבר זה העובדות והסיפור של העובדים.

אלי גולדשמידט: להגיד לכם שמכיוונכם – הנהלת "שמן" – היו פה הבהרות כמו שצריך, זה רחוק מן המציאות.

אלי גולדשמידט: צריך לבדוק את המציאות כפי שהיא גם אם לא עשיתם את העבודה שלכם כמו שצריך.

ישראל כץ: זה ברור שכשמאפשרים ייבוא במחירים יותר זולים, זה פוגע כאן בייצור.

ישראל כץ: אנחנו לא צריכים להתעסק עם מה שהועבר או לא הועבר.

ישראל כץ: אנחנו לא צריכים לתקן את דרכי הבדיקה.

אלי גולדשמידט: אנחנו דחינו את הישיבה כמה פעמים, כי רצינו לקבל דוח מהימן.

ישראל כץ: גישתי הבסיסית היא לא להקל יותר מידי עם הורדת היטלים, כי גם מפעלי המזון הם יצרנים.

פנחס קימלמן: אני מדבר פה בשם כל חברות המזון שמשתמשות בשמנים כחומר גלם בתעשיית המוצרים שהם מייצרים.

פנחס קימלמן: רבותי, שמן הוא חומר גלם עיקרי בתהליכי ייצור של הרבה מוצרי מזון.

פנחס קימלמן: במיונז יש כ-70% שמן.

פנחס קימלמן: בייצור חטיפים, כמו ביסלי וצ'יפס, יש 30% שמן.

פנחס קימלמן: בייצור מאפה, כמו וופלים וכדומה, יש 30% שמן.

פנחס קימלמן: המשק הישראלי קיבל החלטה על פתיחה וחשיפה.

פנחס קימלמן: לא יתכן שייבוא מיונז של היינס לישראל פטור מכל מכס, ואילו ייבוא של חטיפים כמו פרינגלס פטור מכל מכס.

פנחס קימלמן: כשאני צריך לשלם על מיונז היטל, אני לא יכול להתחרות עם ייבוא של היינס לישראל.

שלום שמחון: אבל אם נניח תקבל את מה שאתה רוצה, הבמבה הזאת תעלה פחות כסף?

פנחס קימלמן: היא תעלה פחות כסף.

פנחס קימלמן: אם אני לא יכול להתחרות במיונז שלי עם מוצרי היינס שמיובאים לארץ או פרינגלס שנכנסים, ואני אומר לכם עובדתית שאני נאלץ לצמצם קווי ייצור, לצמצם פעילויות, לפטר עובדים..

פנחס קימלמן: אתם מדברים איתי על 6 עובדים?

פנחס קימלמן: יש מאות מפעלים שמשתמשים בשמן כחומר גלם.

בועז צפריר: רוב השמנים פטורים.

פנחס קימלמן: השמנים האלה לא פטורים.

פנחס קימלמן: שיבדקו את התעסוקה במפעלים שמייצרים מיונז, שמייצרים חטיפים.

פנחס קימלמן: תראו מה קרה בתעסוקה במפעלים הללו.

פנחס קימלמן: אם תדכאו את התעשייה הזאת שמייצרת את המיונז, את המאפה, אנחנו כבר לא נקנה מהם את השמנים האלה כי הקווים ייסגרו.

פנחס קימלמן: זה יגרום לחוסר תעסוקה אצלם.

אלי גולדשמידט: האם יש מוצרים ש"אוסם" מייצרת שנהנים מהגנה מפני ייבוא?

פנחס קימלמן: לא.

אלי גולדשמידט: השאלה היא אם לא תשנו את העמדה שלכם כאשר יבואו לפה ויבקשו להוריד היטלים על מוצרים שמתחרים במוצרים שלכם.

אורי צגלה: אתם מסתכלים על הסוס.

אורי צגלה: הסוס למד לאכול פחות.

אורי צגלה: הסוס מפסיד כסף במצב הנוכחי של ההיטלים.

אורי צגלה: אם ירדו ההיטלים יותר, אנחנו נסגור את המפעל.

אורי צגלה: אני מניח שכך גם יעשו הקולגות שלי כאשר ירדו ההיטלים.

אורי צגלה: רוב השמן שהמפעלים משתמשים בו בשביל הביסלי ובשביל הצ'יפס זה שמן כותנה או דקלים, ששניהם פטורים היום מהיטל.

אורי צגלה: כל החברות שהוא מייצג שאופות ביסקוויטים, דברי מאפה וכדומה, משתמשות בשמן נוקשה, שהוא גם פטור.

אלי גולדשמידט: באיזה שמן הם משתמשים שהוא לא פטור?

אורי צגלה: הדבר היחידי זה המיונז.

אורי צגלה: זה דבר מאוד יפה להצביע עליו, כי 70% מהמיונז בהגדרת התקן הוא שמן.

אורי צגלה: הייתי רוצה שנציג היצרנים יגיד לי כמה אנשים בכל הארץ מתעסקים בייצור של מיונז.

אורי צגלה: אני ספרתי בקושי 10.

אלי גולדשמידט: מוצר המזון היחידי שמשתמש בשמן סויה זה מיונז?

אורי צגלה: זה המוצר העיקרי שמשתמשים בו בשמן סויה.

אורי צגלה: השנה הייבוא של כוספא גדל ב-50%, בגלל הירידה בהיטל.

אורי צגלה: שלא יספרו סיפורים שהייבוא קטן.

ליאורה מרכוס-בירנהק: אני באתי לפה, כי בישיבות הקודמות נודע לי שהיו פה הנציגים הגדולים, כגון "אוסם" ו"תלמה" ונוצרה איזו שהיא תחושה שהמפעלים הקטנים לא סובלים.

ליאורה מרכוס-בירנהק: אנחנו פשוט עובדים רוב הזמן, כך שאין לנו מספיק זמן להתעסק בפוליטיקה.

ליאורה מרכוס-בירנהק: גם לנו יש עובדים.

ליאורה מרכוס-בירנהק: גם אנחנו פיטרנו השנה עובדים.

ליאורה מרכוס-בירנהק: יש מפעלים, לפחות כמה מפעלי וופלים, שנסגרו בשנתיים האחרונות.

ליאורה מרכוס-בירנהק: לא יתכן שעל חומר גלם שכולנו משתמשים בו יהיה היטל.

אלי גולדשמידט: איפה עוד משתמשים בשמן סויה?

ליאורה מרכוס-בירנהק: אני יודעת שבכל מפעלי הוופלים והביסקוויטים.

ליאורה מרכוס-בירנהק: אנחנו לא יכולים להתחרות בייצוא אם אנחנו משלמים על השמן יותר מאשר מפעלי וופלים או ביסקוויטים או כל דבר אחר בעולם כולו.

ליאורה מרכוס-בירנהק: אם אתם רוצים שלא נייצא, תחליטו מה שתחליטו.

אלי גולדשמידט: אנחנו שמענו שני נציגים של ייצרני מזון שהם לקוחות של השמן; אנחנו שמענו שני מנהלים של מפעלי שמן; אנחנו שמענו את נציג ועד העובדים של מפעל "שמן"; אנחנו שמענו את חוות דעתו של מי שבדק מטעם יצרני ענף השמן; אנחנו שמענו את חוות דעתו של מי שפעל בעניין מטעם משרד התמ"ס.

אלי גולדשמידט: לדעתי, חכמים יותר מהדברים שנשמע אחר כך לא נצא, אולי רק רעבים יותר לבמבה ולביסלי.

ישראל כץ: דיברו כאן על מאות מפעלים של יצרני מזון ועל 3 מפעלים של יצרני שמן.

ישראל כץ: כל הנושא הזה שלא נותנים להוריד את ההיטל זה כי לא רוצים לפגוע.

ישראל כץ: האם אתם מוכנים לשקול שיורידו גובה מסויים, כאשר אתם מתחייבים להקצות כספים לקרנות של העובדים במפעלים האלה?

פנחס קימלמן: מה עם העובדים שלנו?

פנחס קימלמן: הם מדברים איתך על 6 עובדים, כאשר אני מדבר איתך על עשרות או מאות עובדים.

אלי גולדשמידט: אני מציע לקבל את ההצעה של ישראל כץ.

אלי גולדשמידט: אני רוצה לצאת מתוך הנחת יסוד שהיה איזה שהוא צמצום במצבת העובדים, ושעלול להיות גם בעתיד צמצום מסויים.

אלי גולדשמידט: מה התוכנית של הורדת ההיטלים?

אלי גולדשמידט: אולי על בסיס זה ננסה למצוא איזו שהיא פשרה.

צביה דורי: הערה אחת לגבי הטענה של ייצרני השמנים.

צביה דורי: הם טוענים שבמידה ומפעלי השמנים ייסגרו, יצטרכו להשקיע 35 מיליון שקל כדי שאפשר יהיה להביא כוספאות.

צביה דורי: הטענה הזאת פועלת לטובתם.

צביה דורי: הם גם כתבו במכתב המפורסם לגולדברג, שכבר היום יש המון בעיות בייבוא כוספאות, כיוון שהכוספאות סותמות את הנמלים.

צביה דורי: העובדה הזאת עוזרת למפעלי השמנים.

צביה דורי: הם, משום מה, באופן עקבי מציגים את זה כל הזמן כאילו שזה לרעתם, אבל זה לטובתם.

צביה דורי: יש קושי גדול בייבוא כוספאות.

צביה דורי: ייבוא פולי סויה מאוד קל יחסית, לא צריך הערכות מיוחדת.

צביה דורי: ייבוא כוספאות מאוד קשה.

אלי גולדשמידט: למה?

צביה דורי: כי אי אפשר לאחסן את זה בקלות וחיי המדף שלו יותר יקרים.

צביה דורי: הם טוענים שכבר השנה היו בעיות בייבוא כוספא ושאם מפעלי השמנים ייסגרו יצטרכו להשקיע 35 מיליון דולר בהערכות לייבוא כוספא.

צביה דורי: השקעה של 35 מיליון דולר מגינה על מפעלי השמנים.

צביה דורי: זה מה שנקרא אצלינו הגנה טבעית.

צביה דורי: הם גם טוענים, באופן פרדוקסאלי, שמחירי העופות יעלו אם מפעלים יסגרו, כיוון שהכוספא תהיה הרבה יותר יקרה.

לימור לבנת: את יודעת להגיד לנו כמה כוספא מיובאת וכמה מיוצרת בארץ?

לימור לבנת: האם הורדת ההיטל יצרה איזה שהוא שינוי בייבוא?

אבשלום וילן: בתור מי שקצת מכיר את הנושא, מייבאים היום כוספאות כי לא עומדים בייצור.

אלי גולדשמידט: מה את מציעה?

צביה דורי: מה שאנחנו הצענו זו הורדה הדרגתית שתעצר ב-3%.

אלי גולדשמידט: כמה זה עכשיו?

צביה דורי: 6 ו-7.

אלי גולדשמידט: אם נציע שבמקום שזה ירד ל-6 ול-7, שזה ירד מ-7 ל-5 ומ-6 ל-4..

מאיר פרוש: אני נגד הדבר הזה.

מאיר פרוש: סיכמנו פה שהדבר הזה ייבדק לקראת 2001.

מאיר פרוש: לא יתכן שמשרד התמ"ס יכין איזו שהיא הצעה להפחתה עד 3% כאשר הדבר לא נבדק.

צביה דורי: היתה בקשה למיזוג בין חברת "שמן" לחברת "מילומור", כאשר הממונה על ההגבלים העסקיים דרש כתנאי להסכמה למיזוג הורדת היטלים על שמנים ל-3%.

צביה דורי: "שמן" הסכימו לזה.

מאיר פרוש: מה שאני למד מזה הוא שהמשרד לא פתוח לאיזו שהיא בדיקה.

מאיר פרוש: אני לא רואה את הרווח הגדול לצרכן בהפחתה של ההיטלים.

מאיר פרוש: אני מתנגד לכל הפחתת היטלים.

מאיר פרוש: אני מציע שזה ייבדק לתקופה נוספת.

אלי גולדשמידט: מתי ה-3% צריך להיות?

צביה דורי: ב-1.1.2001.

צביה דורי: מה שקורה ב-1.1.2001 אם לא עושים כלום זה שההיטלים יורדים ל-0.

אלי גולדשמידט: אני מציע להוריד ל5% ול-4%, כאשר תעשו בדיקה נוספת במהלך השנה.

אלי גולדשמידט: אם לקראת סוף שנת 2001 תחשבו שאפשר להוריד גם ל-3%, אז תבואו אלינו בבקשה מתאימה.

נחום לנגנטל: אני חושב שלהגיע למצב שבו אתה מוריד כ-3% כל שנה, זה דבר שקשה למפעלים.

נחום לנגנטל: אם היינו עושים את זה בפריסות יותר גדולות של שנים, זה היה נראה לי יותר סביר.

נחום לנגנטל: אני מציע להשאיר את המצב כפי שהיה ב-2000.

אלי גולדשמידט: אתה יודע שב-1 בינואר אין היטלים?

אלי גולדשמידט: יש 3 אפשרויות: 1.

אלי גולדשמידט: שהם יסכימו לפנייה שלי 2.

אלי גולדשמידט: שנסכים לפנייה שלהם על 3% 3.

אלי גולדשמידט: שלא נסכים על שום דבר ואז זה ירד ל-0.

אלי גולדשמידט: כיוון שעלה פה הנושא של ההגבלים העסקיים והתמ"ס אמר לנו ש"שמן" הסכימו ל-3% כתנאי למיזוג, אני מציע שבעוד שבועיים, לאחר שייבדקו ההיבטים השונים, נדון בזה עוד פעם.

אלי גולדשמידט: אני מבקש מאיוור להגיד לאנה שניידר שתבוא בדברים עם הממונה על ההגבלים העסקיים.

אלי גולדשמידט: אנחנו רוצים להבין את הצד המשפטי.

אלי גולדשמידט: אנחנו נביא את הנושא לדיון נוסף בעוד כשבועיים ימים.