ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 198, 2000-11-30 10:00

שלום שמחון: שלום לכולכם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

שלום שמחון: הנושא הראשון אשר לפנינו – צו מס הכנסה, הוספת חוק לעניין קביעת אחוז נכות.

טלי דולן: סעיף 9 (5) לפקודת מס הכנסה קובע את הפטור ממס הכנסה לנכה שנקבעו לו 90 אחוזי נכות או יותר.

טלי דולן: מי הוא נכה?

טלי דולן: בסעיף יש רשימה של חוקים שנכות שנקבעה על פיהם היא נכות שגם מס הכנסה מקבל אותה כנכות שמקובלת עליו, נכות של 90 אחוז או יותר.

טלי דולן: יש פה, למשל –מי שנקבעה נכותו לפי חוק נכים תגבולים ושיקום, מי שנקבעה נכותו לפי חוק המלחמה בנאצים, חוק נפגעי פעולות איבה, פרקים שונים בחוק הביטוח לאומי.

טלי דולן: פנו אלינו מהעמותה לנפגעי גזזת, ואמרו לנו שחוק הגזזת נכנס לתוקף ב- 1 בינואר, 95, ונקבעו גם בו דרכים לקביעת אחוזי נכות בשל מחלת הגזזת.

טלי דולן: לכן ביקשו מאתנו שמי שנקבעו לו 90 אחוז או יותר בשל מחלת הגזזת – גם הוא ייכנס אוטומטית לרשימה של החוקים שאנחנו מכירים בנכים שנקבעו על פיהם גם כנכים לצורך פקודת מס הכנסה.

טלי דולן: מכיוון שהחוק נכנס לתוקף רק ב- 1 בינואר, 95, אנחנו רוצים לקבוע תחולה רטרואקטיבית החל מתאריך זה, כי לפני כן לא היתה אוכלוסייה כזו שנקבעה כנכה.

טלי דולן: אגב, אוכלוסיית נכי הגזזת שנקבעו להם אחוזי נכות כל כך גבוהים היא קטנה מאד.

טלי דולן: אנחנו באמת לא רואים צורך לטרטר אותם לוועדות נוספות.

עמיר פרץ: זה טוב שכולם מגיעים בהסכמה, ורוצים לעשות דברים טובים.

עמיר פרץ: אני רק רוצה שתדע, אדוני היושב ראש, שמדובר באחד החוקים התקדימיים שהכנסת חוקקה.

עמיר פרץ: החוק מטפל באוכלוסייה שקיבלה טיפולים של הקרנות בשיטות מאד קשות, בשנות ה- 50.

עמיר פרץ: מי שיודע איך עשו את ההקרנות אז, יודע שמרחו את האזור המוקרן בשעווה, תלשו את כל השיער, בעיקר את שיער הראש, ואחר כך הקרינו על ראשי האנשים במכונות הקרנה מיושנות ביותר.

עמיר פרץ: אם הייתם שומעים עדויות הייתם מתעלפים.

עמיר פרץ: בדרך כלל היה מדובר בילדים קטנים, בני 6 או 8, שנחטפו מבתי הספר.

עמיר פרץ: היתה הוראה להוציא אותם, כי חשבו שמדובר באיזו מגיפה.

עמיר פרץ: ההורים ידעו שהם נלקחו לאתרי ההקרנות רק לאחר שהם הגיעו לשם.

עמיר פרץ: הם נקשרו למיטות ועברו את ההקרנות.

עמיר פרץ: היום, אחרי 30 שנה, מסתבר שחלקם חולים בכמה מחלות שהן תוצאה של ההקרנות הללו.

עמיר פרץ: חלק מהמחלות הן מחלות סרטן.

עמיר פרץ: והם אלה שנקבעה להם נכות של 90 אחוז.

עמיר פרץ: לשמחתי הם לא רבים.

עמיר פרץ: המחלות היותר אופייניות הן נשירת שיער ומחלות חניכיים, אך יש חלק קטן שחולים בסרטן.

עמיר פרץ: יש משפחה שבה שלושה אחים נפטרו כתוצאה מההקרנות הללו.

עמיר פרץ: היום, לשמחתי, יודעים שמדובר בפטריה שמטופלת במשחה.

עמיר פרץ: אז לא ידעו זאת, וההקרנה היתה הדרך היחידה בה טיפלו בעניין הזה.

עמיר פרץ: יש כמה חוקים שחוקקו, ומדינת ישראל מתעלמת מהם.

עמיר פרץ: יש הליך של בג"ץ כנגד מדינת ישראל.

עמיר פרץ: סעיף בחוק, המדבר על הקמת מכון לאומי לטיפול בגזזת, שחוקק ותוקצב, לא מתבצע.

עמיר פרץ: נפגעי הגזזת מוצאים את עצמם משתרכים בתור יחד עם כל החולים האחרים.

עמיר פרץ: לפעמים מדובר באנשים שנראים מאד מעוותים, והעניין אינו פשוט.

עמיר פרץ: אני מברך על המעט שניתן להם היום.

עמיר פרץ: אני מודה לכם.

חיים דוקלר: אגב, מדובר ב- 50 שנה, לא שלושים שנה.

עמיר פרץ: תופעות הלוואי התחילו לפני 30 שנה.

שלום שמחון: הצו אושר.

שלום שמחון: תקנות מס הכנסה (קביעת אחוז נכות)(תיקון), התשס"א (13.11.00)

טלי דולן: התקנה הבאה עוסקת גם היא באחוזי נכות.

טלי דולן: גם פה מדובר בתקנה מיטיבה.

טלי דולן: במקרים שלאדם נקבעה נכות בשל כך שהוא לקה ביותר מאיבר אחד, וכתוצאה מחישוב מיוחד הוא מגיע לכך שנקבעת לו נכות של 89 ומעלה אחוזים, אנחנו מבקשים לקבוע שבכל מקרה, כשנקבעת נכות בשל חישוב מיוחד, אחוז הנכות שנקבע יעוגל ל- 90 אחוז.

טלי דולן: זה נעשה בעקבות פניות של נכים אלינו.

שלום שמחון: נקבעת נכות של 89 אחוז ואחוז מסוים – האם מדובר פה במדע מדויק?

טלי דולן: נכון.

טלי דולן: עד היום פעלנו בעצם בניגוד לחוק, וכאשר נקבעה נכות של למעלה מ- 89 אחוז, היינו מעגלים ל- 90 אחוז, למרות שלא היתה לכך אסמכתה חוקית.

סמדר אלחנני: כתבתי לכם מה משמעות ההטבה מבחינה כספית, ואיזה פטור ממס יש לנכים מהסוג הזה.

סמדר אלחנני: יש פה הטבה שהיא רטרואקטיבית.

סמדר אלחנני: אנשים אולי לא הגישו בקשות, הם צריכים לפתוח תיקים, ומדובר בשלוש שנות מס, מ- 97.

סמדר אלחנני: הם צריכים לדעת את זכויותיהם.

סמדר אלחנני: כמו שאני מכירה את הדברים, 99 אחוז מהאוכלוסייה לא יודעים להתמודד עם דו"חות מהסוג הזה ועם פניה לרשויות.

סמדר אלחנני: הם אף פעם לא בטוחים אם זה כדאי להם או לא.

סמדר אלחנני: השאלה שלי היא האם אתם מיזמתכם יכולים לפנות אל כל האנשים האלה, ולהודיע על זה.

חיים דוקלר: קודם כל צריך להבין שכאשר מדובר פה לגבי נכים מדובר גם על אוכלוסיית העצמאיים וגם על השכירים.

חיים דוקלר: אנחנו לא יכולים לצאת עם הודעות אישיות על כל תיקון חקיקה.

חיים דוקלר: יש לנו רמה מסוימת של פרסומים, ב "דע את זכויותיך", באינטרנט, וכן הלאה.

יעל ייטב: לא רק שזה יפורסם, זה גם מתואם עם ארגוני הנכים ומוסכם על ידיהם.

יעל ייטב: הם עצמם יתנו לזה פרסום.

שלום שמחון: תודה, התקנות אושרו.

שלום שמחון: תקונת מס הכנסה (ניכוי הוצאות שהייה לתושב חוץ)(תיקון), התשס"א-‏2000 כללי מס הכנסה (נקודות זיכוי לתושב חוץ זכאי) (הוראת שעה), התשס"א-2000

שלום שמחון: העניין הבא – תקנות מס הכנסה, ניכוי הוצאות שהיה לתושבי חוץ, תיקון – התשס"א 2000

שלום שמחון: וכללי מס הכנסה – נקודות לתושב חוץ זכאי, הוראת שעה, התשס"א – 2000.

חיים דוקלר: אנחנו רוצים להביא לסדר בנושא שלא הוסדר מאז מלחמת ששת הימים, כאשר התעוררה שאלה למה זכאים תושבי השטחים.

חיים דוקלר: הבעיה נשארה פתוחה עד היום מבחינה חוקית.

חיים דוקלר: ניתנו כל מיני החלטות ממשלה והוראות מינהליות, לא בצורה שמוסדרת בחקיקה.

חיים דוקלר: בשנים האחרונות התעוררה הסוגיה עם העובדים הזרים בחקלאות, במלונאות ובבנייה.

חיים דוקלר: גם שם הדברים לא הוסדרו.

חיים דוקלר: היו הנחיות מינהליות כאלה ואחרות.

חיים דוקלר: לכך צריך להוסיף שיש לנו את התקנות של מומחה זר, ששם המדינה קבעה כללים למה זכאי מומחה זר.

חיים דוקלר: התקנות נותנות למומחה הזר בשנה הראשונה את הוצאות הלינה או שכירת חדר, כנגד קבלות, וגם הוצאות בגין ארוחות.

חיים דוקלר: בשנים האחרונות ראינו את העובדים הזרים כמומחים זרים, למרות שמומחה זר צריך להיות מוזמן על ידי תושב ישראל, ושיש לו מומחיות בתחום מסוים.

חיים דוקלר: היה פה, בפירוש, אי סדר מסוים, ואנו רוצים לקבוע פה כללים בשאלה מי הוא מומחה זר, ומי הוא עובד זר.

חיים דוקלר: אנחנו מציעים לתת למומחה זר את מה שמגיע היום בתקנות, ואחר כך הוא יקבל 2 ורבע נקודות זיכוי, תוך קביעת מבחנים - -

שלום שמחון: אתם עושים הפרדה בין עובד זר למומחה זר.

שלום שמחון: כמה יקבל עובד זר?

חיים דוקלר: עובר זר יקבל 2 ורבע נקודות זיכוי, כמו כל אזרח ישראלי.

חיים דוקלר: תושב ישראל מקבל 2 ורבע נקודות זיכוי.

חיים דוקלר: היתה פה התלבטות לא קלה, וזה ניתן, בפועל.

חיים דוקלר: הפסקנו את זה לפני שנה, ועכשיו אנחנו רוצים להביא לסדר.

שלום שמחון: מה הפסדנו, כחקלאים?

חיים דוקלר: לא הפסדתם, כי בפועל זה ניתן.

שלום שמחון: עכשיו העלות של העסקת פועל זר תהיה גדולה יותר.

טלי דולן: להפך, הנטו שלו יגדל.

טלי דולן: לקופת המדינה זה יעלה.

חיים דוקלר: זה טוב לחקלאים.

אורי קרניאל: ואם אתה מגלם את זה, אתה מגלם את זה בפחות.

חיים דוקלר: החקלאים רצו את זה.

סמדר אלחנני: יש ניכוי במקור?

סמדר אלחנני: גם לזרים?

אורי קרניאל: כן.

סמדר אלחנני: מס בריאות וביטוח לאומי?

טלי דולן: כן.

שלום שמחון: נעבור לתקנה השניה.

חיים דוקלר: בעצם דיברתי על שתי התקנות בחבילה אחת, אבל אנחנו מבקשים שבהגדרה של "מומחה חוץ", בסעיף 1 יוכנס : "שוהה ומועסק בישראל כדין", כי לגבי עובדים הזרים הכנסנו: "שהייתו והעסקתו בישראל מאושרת על פי דין".

חיים דוקלר: מומחה זר, בדרך כלל, לא מובא לישראל על ידי חברות כוח אדם, אלא על פי הזמנה.

חיים דוקלר: לגבי העובד הזר אנחנו באים להגן סוף סוף את מתן 2 ורבע נקודות הזיכוי, כאילו הוא תושב ישראל.

חיים דוקלר: זאת הטבה לעילא ולעילא.

חיים דוקלר: התחולה היא מ- 2001 לשלוש שנות ניסיון.

חיים דוקלר: מכיוון שלא היה לנו בסיס חוקי והיתה לנו חוות דעת משפטית שאסור לנו לתת את ה- 2 ורבע נקודות זיכוי, הורינו לכל המעבידים בצורה ממוסדת לא לנכות, לא לתת את ה- 2 ורבע נקודות זיכוי.

חיים דוקלר: בדקנו ומרבית המעבידים אכן לא ניכו.

חיים דוקלר: הם ביצעו את הנחיותינו, כי זה החוק.

חיים דוקלר: אם עכשיו נחזיר למעבידים זה לא יגיע לכיסם של העובדים, ואז סתם ניתן כסף למעבידים, כאשר העובד כבר אולי לא בארץ.

שלום שמחון: אני יכול לומר לך שבמגזר החקלאי הם התחשבנו אתך בסוף השנה.

חיים דוקלר: כולם התחשבנו בסוף השנה, אבל אין הצדקה לתת, כי אנחנו רוצים להחזיר לעובד ולא למעביד.

שלום שמחון: זה קטע שהוא רגיש, ואני מכיר אותו.

שלום שמחון: אנחנו נאשר את התקנות, להוציא את העניין הזה של שנת 2000.

שלום שמחון: אני רוצה לבדוק את זה.

שלום שמחון: אני רוצה לומר שאם הייתי יודע על כך לא הייתי מנהל את הישיבה בחלק הזה, בגלל העובדה שאני מייצג את החקלאים.

שלום שמחון: מאחר ואני כבר כאן, יש לי שתי אפשרויות: לדחות את זה ולהביא את זה ביום אחר, או להחליט שאנחנו מאשרים את זה, להוציא הבדיקה של שנת 2000.

שלום שמחון: את הבדיקה אני אעשה מייד אחרי הישיבה.

חיים דוקלר: אני רוצה שתבין את הדברים.

חיים דוקלר: קודם כל, חוקית – לא היתה סמכות לתת את ה- 2 ורבע נקודות זיכוי.

חיים דוקלר: אנחנו נתנו, לפי הוראות מינהליות, כאלה ואחרות.

חיים דוקלר: בתחילת שנת 2000 הוצאנו הוראה מפורשת.

חיים דוקלר: מרבית המעבידים אכן ביצעו את ההנחיה.

שלום שמחון: הבנתי את הדברים.

שלום שמחון: אני אומר שוב – יש עכשיו שתי אופציות.

שלום שמחון: או להחליט עכשיו שאני לא דן בחלק הזה, אלא דוחה אותו לשבוע הבא.

שלום שמחון: האפשרות השניה היא לאשר את הכל, בכפוף לבדיקה של עניין שנת 2000.

שלום שמחון: יכול להיות שזה ייפתר תוך חמש דקות.

חיים דוקלר: אני מבין שלגבי מומחה חוץ אין שום הסתייגות.

חיים דוקלר: לגבי עובד זר – מאשרים בכפוף לבדיקה של שנת 2000.

טלי דולן: אני רוצה להעיר שהכללים האלה, לגבי עובד זר שהוא איננו מומחה חוץ הם לא באישור ועדת הכספים.

טלי דולן: הבאנו אותם לידיעת הוועדה.

טלי דולן: זה לא לאישור הוועדה.

חיים דוקלר: אנחנו הבאנו את זה כחבילה – מומחה זר ועובד זר.

חיים דוקלר: אנחנו מוכנים למשוך את זה, לא להעלות את זה לדיון, ונשלח לך את זה בדואר, לידיעה.

חיים דוקלר: אנחנו מודיעים לך שאתה לא צריך להביע דעה.

סמדר אלחנני: אני רוצה לחזור לעניין המומחה הזר.

סמדר אלחנני: זה היה בוועדה פעם.

סמדר אלחנני: נתנו רשימה ענקית של סכומים שמותר לנכות ממשכורתו.

סמדר אלחנני: יצאו שם סכומים אדירים לניכוי, כך שיצא שאין ניכוי מס במקור.

סמדר אלחנני: עכשיו אתם מתקנים, מחמירים עוד קצת בהגדרה של מומחה חוץ.

סמדר אלחנני: אני מקווה שהוא צריך להיות אזרח זר.

טלי דולן: לא אזרח זר, תושב זר.

טלי דולן: מצדי שיהיה אזרח ישראלי.

טלי דולן: הוא צריך להיות תושב חוץ.

סמדר אלחנני: במקביל לזה לא הבאתם את הספורטאים.

סמדר אלחנני: הם מוגדרים פה כמומחים זרים, הם מרוויחים למעלה מ- 10 אלפים שקל לחודש, וכן הלאה – וההנחות האלה עדיין קיימות?

טלי דולן: כן.

סמדר אלחנני: למה את זה אתם לא מביאים?

טלי דולן: כבר חשבנו על זה בעבר, ולא כל כך הצלחנו.

סמדר אלחנני: איפה הספורטאים בסיפור הזה?

אורי קרניאל: יש לגביהם תקנות נפרדות.

סמדר אלחנני: ספורטאי הוא אינו מומחה זר.

סמדר אלחנני: עיתונאים לחוד, וספורטאים לחוד.

סמדר אלחנני: הסכומים הם בלי קבלות.

סמדר אלחנני: האם לפועלות זרות בחקלאות לא מגיעה חצי נקודת זיכוי שניתנת לנשים?

אורי קרניאל: מגיע, בלי שום קשר.

אורי קרניאל: כל פועלת זרה היום, אחרי 12 החודשים הראשונים שהיא לא נמצאת במסגרת של השהיה, כל תושבת זרה מגיעה לו חצי נקודות זיכוי.

סמדר אלחנני: איך זה בא עם ה- 2 ורבע נקודות זיכוי האלה?

אורי קרניאל: זה לא שייך לזה.

אורי קרניאל: בסעיף 36 א' לא כתוב שהיא צריכה להיות תושבת.

אורי קרניאל: כבר פרסמנו בעבר שכאשר תושבת זרה מגישה דו"ח למס הכנסה, באופן אוטומטי היא מקבלת חצי נקודת זיכוי.

סמדר אלחנני: הבנתי.

סמדר אלחנני: אני רוצה שתחשבו על כך שלאזרחים יש בעיה מאד גדולה של תקשורת עם הרשויות והשלטונות, גם כשמדובר בהקלה.

שלום שמחון: נניח שרוצים לתת את ההטבה ל- 2001.

שלום שמחון: נניח שהעובד נמצא פה מ- 99.

שלום שמחון: למה נותנים דווקא מ- 2001?

טלי דולן: כי קודם התקנות לא קבעו שמקבלים.

שלום שמחון: זה שלא נתנו לא אומר שלא הגיע לו.

אורי קרניאל: את ההודעה הראשונה הודיעו במהלך 99.

אורי קרניאל: משכו את הזמן ובנובמבר 99 יצא מכתב לכל המעבידים בצורה פרסומית – להפסיק לתת.

שלום שמחון: אני מקדם בברכה את בועז מקלר.

שלום שמחון: אומרים כאן שב- 99 ניתנו 2 ורבע זיכוי, כהוראה מינהלית לא חוקית, בינתיים נותנים ועכשיו רוצים לדון מ- 2001.

בועז מקלר: קיימתי השבוע בנושא הזה שתי ישיבות כי פנו אלי מייצגים של חקלאים מודאגים, שלא יישמו את ההוראות.

סמדר אלחנני: איזה הוראות הם לא יישמו?

בועז מקלר: יצא צרור הוראות על ידי עורכת הדין חיה ויטלסון, מנהלת המחלקה הארצית לניכויים, בעניין חישוב לעובדים זרים.

בועז מקלר: אנחנו, כמייצגי מגזר, מאד התפלאנו, כי כל הנושא של מיסוי עובדים זרים הוסדר בהסכם עם נציב מס הכנסה הקודם, דורון לוי, וגם עם עורכת הדין חיה ויטלסון עצמה, לגבי סוגיות משניות של הכרה בהוצאות טיסה, דיון על הוצאות רכישת הויזה של העובד.

בועז מקלר: אלה הן הוצאות שלא הכירו בהן, לדוגמה.

בועז מקלר: מאד התפלנו שבאופן חד צדדי, ללא כל פניה אלינו, כאשר היינו צד לסיכום שהשגתו נמשכה הרבה שנים – הוציאו הוראות חד צדדיות בנושא הזה.

בועז מקלר: הסיכום הראשון, שהיה בשנת 94 עם מנהל מחלקת הניכויים דאז, שקדם לעורכת הדין חיה ויטלסון, היה שמיד בתום שנת המס העובד הזר מקבל תנאים של תושב ישראלי לכל דבר.

בועז מקלר: לאחר מכן הורעו התנאים, ואנחנו הסכמנו לנוהג, שהיה קיים עד לפני כחצי שנה.

בועז מקלר: באוקטובר יצאה, להפתעתנו, הוראה שאומרת שממועד זה ואילך אין לתת עוד נקודות זיכוי.

בועז מקלר: הודיעו שזה מינואר 99.

בועז מקלר: הודיעו שאפילו מי שקיבל ביוני 99 אישור שהוא זכאי לנקודות זיכוי – יש להודיעו שתוקף האישור פג החל מעתה, כלומר, החל מאוקטובר 99.

בועז מקלר: נאמר שם: "באשר לשומות ניכויים בגין שנים קודמות, לא יאושרו נקודות זיכוי לעובד זר, אלא אם כן ניתן אישור פקיד שומה".

בועז מקלר: ברוב המקרים אצלנו לא ניתן אישור כזה, כי אנחנו הסתמכנו על ההסכם שהיה עם נציב מס הכנסה.

בועז מקלר: אנחנו שאלנו איך זה שמוציאים באופן חד צדדי הסכם, מודיעים לכולם ולא פונים אלינו.

בועז מקלר: נציג ההתיישבות היה שלמה רייזמן, והוא פנה ליוני קפלן ושאל מה לעשות: האם ההסכם שלנו, ההסכם הספציפי מחייב?

בועז מקלר: או שהנייר הזה מחייב?

בועז מקלר: שלמה רייזמן לקח על עצמו לטפל בנושא.

בועז מקלר: הוא פנה לנציב ולצערנו עד היום לא היתה פגישה.

בועז מקלר: בדיוק השבוע האחרון, במקרה, פנו אלי המייצגים ושאלו אותי מה עושים.

בועז מקלר: אנחנו המשיכנו לנהוג לפי ההסכם.

בועז מקלר: אנחנו לא הוצאנו שום הנחיה.

אורי קרניאל: בהמשך לחוזר הזה, אתה יודע בעצמך שאחר כך אושר שמקבלים על כל 99, ורק מינואר 2000 לא לוקחים את ה- 2 ורבע נקודות זיכוי.

בועז מקלר: את זה אני לא יודע.

בועז מקלר: זו הפעם הראשונה שאני שומע על כך.

אורי קרניאל: לגבי מה שאתה אומר, שלקוחות שלך לא מיישמים את זה- -

בועז מקלר: לא הלקוחות שלי.

בועז מקלר: אני מייצג את התנועות המושביות.

בועז מקלר: הם לא לקוחות שלי.

אורי קרניאל: אבל מצד שני, אני קיבלתי מהמגזר החקלאי, כמו שאתה יודע שפניתי, כפי שפניתי אליך – נתונים מכאלה שכן מיישמים את זה.

אורי קרניאל: לא רק זה, נאמר לי גם על ידך שאתה אמרת שזו יכולה להיות, אולי, הוראה לא חוקית, אבל שידוע שמנהלי חשבונות לא מוכנים לקחת את הנושא הזה על גבם, ולכן לא נתנו את הנקודות זיכוי, ויש לי הוכחות לזה.

בועז מקלר: פניתם אלי ושאלתם שאלות, לפחות הייתם אומרים על מה מדובר.

חיים דוקלר: קיבלת את המכתב מעורכת הדין חיה ויטלסון?

בועז מקלר: ודאי שקיבלתי.

חיים דוקלר: הפצת אותו לכל הגופים שאתה עובד אתם, או שעשית דין לעצמך?

חיים דוקלר: קיבלת מכתב רשמי כדי להפיץ אותו.

בועז מקלר: אחרי שקיבלנו את המסמך הזה פנינו לנציב מס הכנסה לברר את פשרו, ולברר מדוע משנים את הסיכומים באופן חד צדדי.

חיים דוקלר: זה הגיע באוקטובר 99, לגבי שנת 2000.

חיים דוקלר: אתה לא יכול לומר שזה הגיע באמצע השנה.

חיים דוקלר: אתה פשוט עשית דין לעצמך.

בועז מקלר: לא נכון.

בועז מקלר: אנחנו הפצנו את הנייר.

בועז מקלר: קדם לו נייר אחר, שצריך לקבל אישור מפקיד שומה, על מנת לקבל את נקודות הזיכוי.

בועז מקלר: זה הנייר שנשלח ב- 30 ליוני.

בועז מקלר: גם זה נראה לי הוראה חד צדדית, שעל מנת לקבל את ה- 2 ורבע נקודות זיכוי על 12 החודשים - -

חיים דוקלר: אתה הרי יודע שהחוק אומר שלא מגיע, והיו הסדרים כאלה ואחרים, עד שהחליטה נציבות מס ההכנסה, ערב שנת 2000, לבוא ולומר שזה לא קיים יותר.

בועז מקלר: במקרה נפגשתי עם עורך דין בכיר מאד שיש לו מתמחה בנושא הזה.

בועז מקלר: יש לו חוות דעת שמגיע לכל אותם עובדים זרים שהם תושבי מדינות אמנה, ואנחנו מדברים במגזר שלנו על עובדים תאילנדים – מכוח אמנת המס, כתוצאה מעקרון אי האפליה, את אותם תנאים שיש לאזרחים - -

טלי דולן: זה ממש לא כך.

טלי דולן: המדינה זכאית לתת עדיפות לאזרחים שלה.

טלי דולן: בפירוש זה מה שקובעות האמנות: לתת לתושבי המדינה שלך ולא לתת לתושבי המדינות האחרות זה לא נקראת אפליה.

טלי דולן: זה בפירוש ההפך.

בועז מקלר: בכל אופן יש לחוות הדעת שאני מדבר עליה משקל, והיא לא נערכה כלאחר יד.

בועז מקלר: הטענה של אותו עורך חוות דעת היא שיש פה אלמנט של אפליה, ולכן מראש מגיע לחלק גדול מהעובדים הזרים 2 ורבע נקודות זיכוי.

בועז מקלר: היה ראוי שוועדת הכספים, לפני שהיא מוחקת תקנה, תראה את חוות הדעת הזו.

שלום שמחון: מעשית אנחנו מדברים רק על שנת 2000, נכון?

חיים דוקלר: נכון, כאשר רוב המעבידים ביצעו את ההנחיות של אגף מס הכנסה, ורק סקטור מסוים, בחלקו, כנראה לא ביצע.

בועז מקלר: - - אנחנו בדקנו - -

חיים דוקלר: קיבלת הנחייה לפני שנת 2000.

חיים דוקלר: איך אתה לא מפיץ אותה?

בועז מקלר: קודם כל הפצנו את זה.

חיים דוקלר: אז מי אמר להם לא לבצע את הוראות מס הכנסה?

בועז מקלר: אנשים שראו את ההוראה החד צדדית הזו שאלו שאלות:

בועז מקלר: איך זה קורה, כאשר יש הסכמים ברורים עם נציבות מס הכנסה.

חיים דוקלר: ההסכם הוא לא כל כך ברור, ולא ניכנס אליו.

בועז מקלר: הוא ברור.

בועז מקלר: יש לי פה מכתבים, ואני יכול לתת הכל לוועדה.

שלום שמחון: הוויכוח מתמצה כרגע בשנת 2000?

שלום שמחון: זאת אומרת שאם זה היה משנת 2000 היה נסגר העניין.

חיים דוקלר: כן, כי עד 99 פתרנו את - -

שלום שמחון: אז בוא נקבע שזה משנת 2000.

חיים דוקלר: לא, אי אפשר, כי אז יוצרים אפליה בין כאלה שביצעו את הוראות החוק לבין כאלה שלא ביצעו.

חיים דוקלר: איך אתה יכול לעשות כזה דבר?

שלום שמחון: אתה בעצמך נתת עד 99, ולא משנה באיזו דרך.

שלום שמחון: נתת הפסקה ב- 2000, ואתה שוב מתחיל ב- 2001.

שלום שמחון: יש פה שנה שצריך לפתור אותה.

חיים דוקלר: אבל ניתנו הוראות.

טלי דולן: ההוראות הן מאד ברורות, מסבירות בדיוק מה קרה ולמה שינינו.

טלי דולן: עורכת הדין חיה ויטלסון במכתבה אומרת בפירוש: "על פי תקנות מס הכנסה ניכוי הוצאות עובד זר זכאי להוצאות מיוחדות רק ב- 12 החודשים הראשונים לשהייתו בארץ.

טלי דולן: מתוך כוונה לבצע שינויי חקיקה בדבר זכויותיו של עובד, כאמור, הונחו פקידי השומה להעניק לו 2 ורבע נקודות זיכוי שנתיות בחלוף 12 החודשים הראשונים, אף שאין הוא נחשב תושב ישראל.

טלי דולן: עתה, משהליכי החקיקה לא יצאו לפועל, וכאשר ועדה בין משרדית המליצה לצמצם בניכויים וזיכויים לעובדים זרים, הוחלט שאין להעניק לו נקודות זיכוי לאחר תום 12 חודשי השהיה הראשונים.

טלי דולן: לפיכך, בשינוי לאמור במכתבי מיום ...

טלי דולן: 6 ביוני, 99, החל מעתה אין לתת עוד אישורים על נקודות זיכוי לעובדים זרים.

טלי דולן: מי שקיבל אישור יש להודיעו כי תוקף האישור פג החל מ...".

בועז מקלר: כלומר, לכולם היה שיקול דעת מוטעה כאשר הם אישרו את זה כל השנים.

שלום שמחון: גם לפי מה שאת אומרת, הרי היא הסתמכה על איזשהו שינוי בחקיקה - - טלי דולן שהיא חשבה שהוא יצא לפועל.

יעל ייטב: הגענו לוועדת הכספים, למיטב ידיעתי, וועדת הכספים לא קיבלה את זה.

בועז מקלר: אפילו פורסם בטעות ברשומות ביולי 98 תיקון שלא היה ולא נברא.

בועז מקלר: לא סתם במשך 7 שנים נציבי מס ההכנסה והאחראים על הנושא אישרו את מתן נקודות הזיכוי.

בועז מקלר: יש כאן בעיה – האם עובד תאילנדי שמגיע הוא תושב ישראל – כן או לא.

בועז מקלר: זו סוגיה שמתחבטים בה.

טלי דולן: דרך אגב, אנחנו יכולים בכלל למשוך את זה.

סמדר אלחנני: אתם יכולים למשוך את הכל.

חיים דוקלר: אני רוצה שבועז מקלר יסביר מה המשמעות של לתת את זה רק מ- 2000, כאשר רוב רובם של המעבידים לא ניכו.

שלום שמחון: אתה הנחת על השולחן הזה מכתב משר האוצר.

שלום שמחון: בין היתר כתוב: "תקנות אלה יחולו בחישוב המס על הכנסתו של תושב חוץ זכאי שהופקה בשנות המס 2000, 2001 ו- 2002 בלבד".

שלום שמחון: עכשיו אתה אומר שטעית, וזה יחול מ- 2001 בלבד.

שלום שמחון: תביא מכתב חדש משר האוצר, ונביא את זה לדיון חדש בוועדת הכספים.

חיים דוקלר: זה עדיין לא סותר את עניין המומחה הזר, ואי אפשר לתפוס את התקנה לגביו כבת ערובה.

שלום שמחון: אתם פה עכשיו מתעקשים על שוליים.

חיים דוקלר: זה לא שוליים, אתם לא מוכנים להקשיב מה המשמעות לכך שניתן עכשיו נקודות זיכוי למעבידים.

חיים דוקלר: זה פשוט לזרוק כסף ציבורי - -

שלום שמחון: אנחנו עדיין בשנת המס 2000.

שלום שמחון: גם כאשר באים עם תקנות מס הכנסה לגבי תושבים בקו העימות, זה מגיע רק במרץ.

שלום שמחון: זאת אומרת שכבר עברו שלושה חודשים, ועדיין אפשר לעשות כל מיני דברים.

שלום שמחון: אין סיבה במקרה הזה שאתם תתעקשו, מה גם שהתכוונתם לשנת 2000.

שלום שמחון: זה לא שלא התכוונתם.

חיים דוקלר: זה לא אותו הדבר.

חיים דוקלר: קודם כל אנחנו מצרים על כך שאנחנו באים במרץ לאשר דברים כאלה.

חיים דוקלר: כאשר אנחנו מדברים על תושבים ישראלים שחיים במרגליות, בקו העימות, הם חיים שם גם השנה וגם בשנה הבאה.

חיים דוקלר: פה אנחנו מדברים על עובדים זרים שאולי כבר עזבו את המדינה לפני חצי שנה.

חיים דוקלר: אז ניתן סתם כך כסף?

שלום שמחון: בוא נעשה כך – אני מצביע על אישור משנת 2000, נאשר את הכל משנת 2000.

שלום שמחון: אם שר האוצר ירצה למשוך את זה ולהביא את זה מחדש לוועדת הכספים – שיביא את זה מחדש.

חיים דוקלר: על מה אתה מדבר?

שלום שמחון: אני רוצה להצביע על הכל יחד.

חיים דוקלר: על התקנה לגבי העובד הזר אתם לא צריכים להצביע בכלל.

חיים דוקלר: זה רק לידיעה.

שלום שמחון: אז למה הניחו את זה פה על השולחן?

סמדר אלחנני: אתה יכול לדון בזה.

שלום שמחון: אני רוצה חוות דעת מאנה שניידר מדוע הוא הניח את זה על השולחן.

חיים דוקלר: הוא הניח לידיעה, לא להצבעה.

שלום שמחון: למה על עובד זר לא צריך להצביע, ולגבי מומחה זר נדרשת החלטה?

טלי דולן: יש תקנות שנדרש להן אישור ועדה, ויש כאלה שלא.

טלי דולן: אנחנו עושים את זה הרבה פעמים.

טלי דולן: גם כשיש כללים שלא נדרש לגביהם אישור הוועדה, כיוון שיש להם קשר לתקנות, אנחנו מביאים את מה שנדרש לאישור הוועדה לאישורה, ואת הכללים, שלא נדרש להם אישור – לידיעתה.

טלי דולן: זאת כדי שהוועדה תראה את התמונה במלואה.

שלום שמחון: גם לגבי התקנות של מומחה זר נאמר כאן: "תחולתן של תקנות אלו לגבי הכנסה שהופקה בשנות המס 2000, 2001 ו- 2002.

שלום שמחון: זה כבר נמצא פה על השולחן.

שלום שמחון: אתם נכנסים לפינה שכאילו לא פתחנו את הדיון, כי כך החליט חיים דוקלר.

חיים דוקלר: זה לא בגלל שכך החלטתי.

חיים דוקלר: זו החלטה שהתקבלה אצלנו לאור הנסיבות, שמרבית המעבידים מקיימים את ההוראות שלנו, לא לוקחים את החוק לידיהם ולא עושים כראות עיניהם.

בועז מקלר: אנשים קיבלו חוות דעת והודיעו לנציבות על כך.

חיים דוקלר: אם יש חוות דעת זה יפה מאד, אך קודם כל צריך לבצע את ההנחיות, ורק אחר כך להתווכח.

חיים דוקלר: עכשיו אני רוצה שיושב ראש הישיבה יסביר לי מדוע הוא תופס את מומחה החוץ כבן ערובה לטובת נושא שבכלל לא היה צריך לבוא לכאן להצבעה.

שלום שמחון: כך אני מבין את הדברים.

שלום שמחון: זה מה שמונח לי פה על השולחן.

שלום שמחון: יש פה שני מכתבים משר האוצר.

שלום שמחון: ועדת הכספים מאשרת את הכל משנת 2000.

שלום שמחון: אם אתם רוצים, תמשכו את העניין.

שלום שמחון: כמעט בכל דבר בשבוע האחרון באים לוועדות ומציגים עמדות כאילו שאין שר אוצר במדינת ישראל.

שלום שמחון: הוא כותב במכתב שלו, תשס"א.

שלום שמחון: חיים דוקלר: כי זה יוצא עכשיו, אבל התחולה היא מ- 2001.

סמדר אלחנני: אני רוצה להוסיף שאלה, לגבי מומחה חוץ.

סמדר אלחנני: החמרתם את ההגדרה.

סמדר אלחנני: היא עכשיו יותר מחמירה, יותר מסודרת, ואני תומכת במאה אחוז במה שאתה אומר.

סמדר אלחנני: אבל, ברגע שאתה מחיל את זה על שנת 2000, זאת אומרת שבינואר 2000 הגיע אחד שעכשיו הוא לא מומחה חוץ לפי ההגדרה, אבל אז הוא כן היה.

סמדר אלחנני: כל השנה הזו התייחסו אליו כך, לפי ההגדרה, ואנו כבר בסוף השנה, ויש מצב חדש.

סמדר אלחנני: איך עכשיו תיקח ממנו בחזרה את כל זה?

טלי דולן: זו שאלה נכונה מאד.

טלי דולן: זו אחת הסיבות שאנחנו לא רוצים לכלול את שנת 2000.

טלי דולן: אנחנו לא רוצים שתהיה החמרה רטרואקטיבית, שהיא דבר מאד חמור.

טלי דולן: הכל צריך להיכנס לתוקף מ- 2001.

סמדר אלחנני: בפירוש אי אפשר לתת תחולה מ- 2000 למומחה חוץ.

שלום שמחון: שר האוצר בעצמו מבקש, למה אני לא יכול לתת?

סמדר אלחנני: תחולה מ- 2000 לגבי עובד זר היא הקלה.

סמדר אלחנני: לגבי מומחה חוץ זו החמרה.

אורי קרניאל: אבל אותו עובד זר לא יקבל הוצאות שהיה.

בועז מקלר: הוא יקבל 2 ורבע נקודות זיכוי, זה יותר מהוצאות שהיה.

אורי קרניאל: אבל הטיסה שלו תהיה חייבת במס - -

בועז מקלר: 2 ורבע נקודות זיכוי, אתה מקבל הטבות מס יותר מהוצאות.

סמדר אלחנני: לא.

סמדר אלחנני: מה פתאום?

בועז מקלר: יש פה טעות.

בועז מקלר: טעות גדולה מאד.

טלי דולן: אתה טועה בגדול.

בועז מקלר: אז אם אני טועה, יש ועדה לעובדים זרים.

בועז מקלר: תאשר תושב חוץ עובד זר.

בועז מקלר: אין בעיה.

בועז מקלר: אם אני טועה – תאשר, המדינה תרוויח.

חיים דוקלר: סליחה.

חיים דוקלר: 2 ורבע נקודות זיכוי זה 400 שקל לחודש.

בועז מקלר: עובד זר מרוויח 3,000 שקל.

בועז מקלר: אתה מדבר על מומחה זר, שמרוויח סכום אחר.

בועז מקלר: אתה מעוות את המספרים.

בועז מקלר: 2 ורבע נקודות זיכוי לעובדים זרים זה בערך פי שתיים ממה שמקבלים לפי תקנות מומחי חוץ.

בועז מקלר: עשו לנו טובה, לא היה פתרון.

בועז מקלר: נקודות הזיכוי שהוא מקבל מהשנה הראשונה זה יותר מההטבות של מומחה חוץ.

סמדר אלחנני: לא, תיכנס לנישה של מומחה חוץ שמקבל 20 אלף דולר לחודש.

בועז מקלר: 2 ורבע נקודות זיכוי לעובד זר, לעובדים הזרים, הבסיסיים שעובדים בעבודות עתירי עבודה זה יותר מאשר ההטבה של תקנת מומחה חוץ.

סמדר אלחנני: הוא לא מוגדר כמומחה חוץ, אנחנו לא נוגעים בנישה הזו.

אורי קרניאל: נכון להיום – כן.

חיים דוקלר: בועז מקלר אומר שאם על 3,000 שקל ניתן שניים ורבע נקודות זיכוי, זה טוב יותר עבורו.

חיים דוקלר: אבל הוא שוכח דבר אחד – אם מוסיפים את הדיור, שהיום לא נכנס, הטיסה שפטרנו ולא נכנסת היום, הארוחות שהוא מקבל – נתנו לו פטור של 50 אחוז ליום, אז זה לא 3,000 שקל, זה יכול להגיע עד 4,500 שקל, ואז תשלם יותר מס ממה שאתה משלם היום.

בועז מקלר: מכבידים עלינו מאד.

בועז מקלר: הנושא אינו פשוט.

בועז מקלר: כאשר אתם פניתם אלי לפני שבוע לשאול אותי מה קורה פניתי למספר אנשים.

בועז מקלר: אני גם הפניתי את אורי פנר, ושאלו אותי למה אני מביא להם ביקורת של מס הכנסה.

בועז מקלר: אז מה יגידו אנשים כשפונים אליהם?

בועז מקלר: אני עמדתי בתפקידי ואמרתי שיבחנו את הדברים לאור השינוי החד צדדי ושיבחנו את התקפות של ההוראות.

חיים דוקלר: מה שאני קיבלתי בתגובה, מאנשים שלך בשטח, עם תלושי משכורות שהראו לי דוגמאות, ואתה נתת את השמות של האנשים- -

בועז מקלר: אני לא יכול לומר לך אם 50 אחוז דיווחו, אבל אני יודע שהרבה לא ראו את הנייר הזה ושואלים מה לעשות.

אורי קרניאל: אני לא יודע מה קורה בהעברת מטבע זר לחו"ל, אבל אנחנו יודעים על כל מיני מעבידים שנותנים ומקיימים את זה.

אורי קרניאל: אם אותו עובד זר כבר בחו"ל, לא אתן לך להחזיר.

אורי קרניאל: אני לא אאפשר לך את זה.

חיים דוקלר: אני רוצה לשמוע אותו מסביר לך מה המשמעות לתת לעובד זר, לא מומחה זר, רטרואקטיבית, כאשר רוב רובם של המעבידים ביצעו את ההנחיות שלנו ולא נתנו את זה.

אורי קרניאל: וחלק מהם לא נמצאים בארץ, ואנחנו גם לא נחזיר לאלה שלא בארץ.

בועז מקלר: כפי שאתה יודע, בחלק גדול מהמקרים מי שסופג את המס זה המעביד עצמו.

בועז מקלר: אם העובד התאילנדי היה צריך לשלם את המס הזה, לאנשים לא היתה בעיה.

בועז מקלר: ברוב המקרים, מי שסופג, ה המעביד.

בועז מקלר: אתה הטלת עלויות בלתי אפשריות על מגזר שאני מייצג אותו, עד כדי קריסה של ענפים שלמים.

חיים דוקלר: זה נראה לך הגיוני שעכשיו נחלק צ'קים למעבידים, בגלל שאתה לא ביצעת את ההנחיות של הנציבות?

בועז מקלר: זה נראה לך הגיוני שאתה, אחרי סיכום אתי, מודיע לי?

בועז מקלר: אני מניח שאותם מייצגים שפנו אלי הצטיידו בחוות דעת שאמרו להם שניתן לקבל - - והיתה מחלוקת בנושא.

סמדר אלחנני: 2 ורבע נקודות זיכוי זה תמיד מוענק למעבידים, כי עם עובדים זרים אתה עושה הסכם על הנטו.

בועז מקלר: אני יודע שחברת כוח אדם עם אלפי עובדים עובדת כך, אז קשה לי להגיד אם הרוב עשו או לא עשו.

שלום שמחון: אני רוצה לסכם.

שלום שמחון: אנחנו מאשרים את זה משנת 2000.

שלום שמחון: סמדר אלחנני: איך תחמיר כך למומחה חוץ?

שלום שמחון: הצעתי לחיים דוקלר להסכים שזה יהיה למומחה מ- 2001 ולעובדים זרים מ- 2000.

שלום שמחון: הוא לא רוצה להגיע לעניין הזה.

אורי קרניאל: אתה מסבך את המערכת.

שלום שמחון: אני הצעתי לכם שמומחה זר יהיה מ- 2001 ועובד זר מ- 2000.

חיים דוקלר: אז תישאר עם זה, לשיטתך.

שלום שמחון: אתה רוצה שנגדיר פה בהסכמה שזה יהיה מסוכם כך בהסכמה?

חיים דוקלר: לא.

חיים דוקלר: זה שאני לא מסכים זה עדיין לא סיבה להוסיף למערכת אבן ריחיים.

שלום שמחון: העמדות שלכם ברורות, אני נמצא בעמדתי.

שלום שמחון: מקסימום, לאחר שנאשר את זה תבקשו משר האוצר למשוך את זה.

חיים דוקלר: אתה רוצה עכשיו ש "סאייטקס" ו "אינטל" שהביאו עובדים זרים יבואו אליך בטענות שאתה מכביד עליהם?

שלום שמחון: הם לא יבואו אלי בטענות, הם יבואו אליך בטענות.

חיים דוקלר: אתה לא מסכים אתי בנושא של עובד זר, ניחא, אבל למה להכניס למערכת קשיים?

טלי דולן: אי אפשר לעשות את זה.

טלי דולן: אתה מחמיר לגבי מומחה חוץ.

בועז מקלר: אבל מי שאינו מומחה חוץ יקבל 2 ורבע נקודות זיכוי.

סמדר אלחנני: מדברים על מומחה חוץ שמרוויח 20 אלף דולר בחודש.

טלי דולן: אל תאשר את התקנה של מומחה חוץ מ- 2000.

סמדר אלחנני: דרך אגב, אתם כתבתם את זה בהתחלה.

סמדר אלחנני: למה כתבתם?

טלי דולן: זה בשנת 2000, וחשבנו קדימה.

טלי דולן: לא אכניס אתכם לזה, היו לנו דיונים עם משרד העבודה שאישר את זה.

שלום שמחון: יש פה שתי תקנות.

שלום שמחון: התקנה השניה היא – כללי מס הכנסה (נקודות זיכוי לתושב חוץ זכאי) (הוראת שעה), התשס"א – 2000.

שלום שמחון: התקנה הזו מאושרת משנת 2000.

שלום שמחון: זה הונח על השולחן.

שלום שמחון: אם מישהו יחשוב אחרת, הוא יכול לפנות לבית המשפט.

שלום שמחון: הפנייה שהיתה אל ועדת הכספים בראשות חבר הכנסת אלי גולדשמידט, שאני ממלא את מקומו נתבקשה לדון בשתי תקנות.

שלום שמחון: לגבי התקנה הזו, ועדת הכספים מחליטה שזה משנת 2000.

שלום שמחון: לגבי התקנה הראשונה, שעוסקת בתקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות שהייה לתושב חוץ) (תיקון), התשס"א –2000, אנו מאשרים משנת 2000.

שלום שמחון: לגבי התקנה שנוגעת למומחים הזרים, למרות ששר האוצר מבקש פה משנת 2000, אנחנו מאשרים את זה משנת 2001.

סמדר אלחנני: יש לי שאלה – למה פקודת מס הכנסה, התקנות והכללים לפיה, נעשים במשאים ומתנים?

שלום שמחון: אני מודה לכולכם, הישיבה נעולה.