ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 192, 2000-11-22 09:00

אלי גולדשמידט: אני פותח את הישיבה.

אלי גולדשמידט: אם תגיע במהלך היום פנייה תקציבית בנושא גילה, אל"ף – נוותר על ה-24 שעות, ובי"ת – אם היא תגיע אלינו אחרי השעה 11:00, אבקש לזמן את הוועדה בהתראה קצרה, רק כדי לאשר את העניין.

אמנון כהן: אפשר אפילו לאשר את זה טלפונית.

אלי גולדשמידט: אני לא יודע אם מותר לעשות זאת טלפונית.

אלי גולדשמידט: שקלתי את זה, וזה לא נעשה אף פעם בוועדת הכספים.

אנה שניידר: זה תקדים מאד מסוכן.

אלי גולדשמידט: זה תקדים מסוכן.

אלי גולדשמידט: לא תמיד יהיה יושב ראש שלא ינצל את הדברים האלה לרעה.

אלי גולדשמידט: ..

אלי גולדשמידט: אני מבין שזה מקובל עליכם.

אמנון כהן: כן.

אלי גולדשמידט: אם יהיה צורך, נבקש מיושב ראש הכנסת, אברהם בורג, לאפשר לנו בזמן המליאה לקיים דיון למשך 5-10 דקות.

מאיר פרוש: רק שיידעו את החברים.

אלי גולדשמידט: אנחנו נתקשר לכולם, אבל לא למישהו שכבר עזב את הבניין.

אלי גולדשמידט: אני לא יודע אם הפנייה התקציבית תגיע היום, אבל אני אומר את הדברים האלה בתנאי שהפנייה תגיע היום.

אלי גולדשמידט: לפי העיתון, אנחנו מעכבים את הפנייה.

אלי גולדשמידט: .. איוור קרשנר, אני מבקש שיתקשרו לאגף התקציבים וישאלו האם באמת הפנייה בדרך, ואפילו ישלחו אותה לכאן – אתה יודע מה, בלי רפרנט.

אלי גולדשמידט: כשתגיע הפנייה, נאשר אותה, והפעם גם בלי רפרנט.

אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים ל"דיון המהיר".

אלי גולדשמידט: בבקשה, חבר הכנסת פרוש.

מאיר פרוש: בוקר טוב.

מאיר פרוש: אני חושב שהנושא מוכר לכולם.

משה גפני: רק ליוסי קוצ'יק הוא לא מוכר, כי הוא לא פה.

מאיר פרוש: יוסי קוצ'יק שלח עוזר.

אהוד כותן: חבר הכנסת גולדשמידט, בשביל הפורמליסטיקה אני אמנם עוזר בכיר, אבל אלי אסקוזידו יכול להעיד שאני מאד בקיא בנושא הטיפול הנקודתי.

אלי אסקוזידו: בנחל שורק אני יכול להעיד שהוא בקיא.

משה גפני: הבקיאות הזאת עזרה לך מאד בטיפול הנקודתי...

מאיר פרוש: הממשלה החליטה בתאריך 30 בינואר 2000 ש"תקום ועדה בינמשרדית בריכוז של ראש אגף תיאום במשרד ראש הממשלה, שתבחן אפשרות הפעלת טיפול נקודתי ביישוב חרדי ואופן ההפעלה.

מאיר פרוש: המלצות הוועדה הבינשרדית יוגשו לאישור הממשלה בתוך 14 יום.

מאיר פרוש: " יש עוד פסקה השייכת לאותה החלטה שהתקבלה באותו יום – ב-30 בינואר 2000 – "מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, מנכ"ל משרד הפנים ומנכ"ל משרד החקלאות ופיתוח הכפר יגבשו רשימת יישובים לטיפול במגזר הכפרי הפריפריאלי בתוך 30 יום".

מאיר פרוש: לפנינו מסמך בו פנה ניסן כוחי מטעם משרד ראש הממשלה לראש עיריית בני-ברק, הרב קרליץ שנמצא פה, לראש מועצת ביתר עילית שנמצא פה, לראש מועצת עמנואל שנמצא פה, ולראש מועצת רכסים שלא נמצא פה, וגם פנו לראש מועצת נחל שורק.

מאיר פרוש: פנו לראש מועצת נחל שורק ללא קשר לטיפול ביישוב חרדי, אלא במסגרת בחינת מועצה במגזר הכפרי הפריפריאלי.

מאיר פרוש: לראש מועצת מודיעין עילית לא פנו, כי היתה אז מועצה ממונה.

מאיר פרוש: אני מתאר לעצמי שלכל אלה שהזכרתי שהתכתבו הלוך וחזור עם משרד ראש הממשלה כמעט קרוב לשנה, היו נימוקים לסיבות היכללותם בתכנית.

מאיר פרוש: אני לא יודע האם זה המקום שאנחנו כחברי כנסת ניכנס כרגע לנימוקים.

מאיר פרוש: הייתי רוצה שאתה, חבר כנסת אלי גולדשמידט, תאפשר לכל אחד מראשי המועצות לתמצת ולומר בכמה משפטים מדוע הם חושבים שהם צריכים להיכלל בתכנית.

מאיר פרוש: יכול להיות שיש גם מסקנות במשרד ראש הממשלה.

מאיר פרוש: אבל לבסוף הממשלה החליטה לפני כשבועיים, בתאריך 5 בנובמבר 2000, את מה שהחליטה, והיא גם פרסמה את רשימת היישובים שייכללו בטיפול הנקודתי, כמו: אופקים, בית-שאן, דימונה, ירוחם, לוד, מצפה-רמון, נצרת עילית, עכו, קריית-מלאכי, רמלה ותל-שבע.

מאיר פרוש: בכל מה שקשור להפעלת טיפול נקודתי ביישוב חרדי, אין כל החלטה.

מאיר פרוש: הרב גפני כעס ובצדק, כשאמר את מה שאמר, ואני אומר את זה בכאב, למרות שאתה חבר הכנסת גולדשמידט עושה מעל ומעבר.

מאיר פרוש: היו"ר אלי גולדשמידט: אני רוצה לספר לכם שלפני שבועיים התקיימה ישיבה של חברים בסיעת העבודה אצל ראש הממשלה.

מאיר פרוש: כמה אנשים שהשתתפו בישיבה, וביניהם גם אני, טענו שזה לא בסדר שאין ברשימת הטיפול הנקודתי יישוב חרדי, ושאין ברשימה הזאת יישוב ערבי.

מאיר פרוש: אמנם תל-שבע כלולה שם, אבל זה יישוב בדואי.

מאיר פרוש: אני לא עושה הבחנה בין בדואים לערבים, אבל בכל זאת יש יישובים בגליל וכו', שהיה מקום להכניס אותם לרשימה.

מאיר פרוש: מבחינת פריסה ושיקוף של כלל האוכלוסייה במדינת ישראל, יש פה פגם.

מאיר פרוש: חבר הכנסת שמחון, הרי היית בישיבה.

שלום שמחון: וגם לא נכלל ברשימה אף מושב.

מאיר פרוש: בדקו את היישובים הכפריים, והתברר שנחל שורק הוא היישוב שבדרגה הסוציו-אקונומית מדורג בדרגה הנמוכה ביותר.

מאיר פרוש: אני לא רוצה לומר את זה בקביעה חד משמעית, אולי מכיוון שיש שם דתיים, בסופו של דבר לא מיישמים שם את החלטת הממשלה?

אלי גולדשמידט: האם זאת מועצה של אנשים דתיים?

מאיר פרוש: כן.

מאיר פרוש: אבל היא מועצה שהמצב הסוציו-אקונומי שלה הוא הנמוך ביותר.

מאיר פרוש: יש לנו בעצם שתי החלטות ממשלה - הכללת יישוב חרדי שלא מיישמים אותה, בעוד שלפניכם החלטת ממשלה להקצות סכומים בכל מקום ומקום במשך שלוש השנים הקרובות לא ליישוב החרדי ולא למגזר הכפרי הפריפריאלי.

מאיר פרוש: יבוא מישהו ויאמר: במסגרת 11 היישובים נכללות אופקים או ירוחם, ויש שם דתיים.

מאיר פרוש: דרך אגב, באופקים מתוך 27 גני ילדים, אולי 21 הם גנים דתיים.

משה גפני: חצי-חצי.

מאיר פרוש: מישהו עלול לבוא ולומר זאת.

משה גפני: לא "מישהו", יוסי קוצ'יק אמר לי את זה.

אהוד כותן: יש הרבה דתיים באופקים.

מאיר פרוש: הם יכולים לחשוב: אולי אנחנו יוצאים ידי חובה בזה שאנחנו מכלילים את אופקים, כי אז גם יישוב דתי נכלל ברשימה.

מאיר פרוש: סיעת יהדות התורה נפגשה עם מנכ"לית משרד החינוך והתרבות לפני שבועיים בקשר להפעלת יום לימודים ארוך מקרן רש"י.

מאיר פרוש: אמרה מנכ"לית משרד החינוך והתרבות: אנחנו מלכתחילה אומרים לכם, שמי שנמצא בחינוך העצמאי, או במעיין החינוך התורני, לא יקבל את הכסף מקרן רש"י.

מאיר פרוש: זאת אומרת, גם אם מישהו יטען שעל ידי הכללת אופקים יוצאים ידי חובה, אז גם שם זה לא יופעל.

מאיר פרוש: זה גם לא יופעל בירוחם.

מאיר פרוש: זה לא יופעל באותם מקומות, כי מראש מה שקשור לחינוך העצמאי והדתי ומעיין החינוך התורני לא יקבל את אותן הטבות.

מאיר פרוש: חברי יהדות התורה דיברה עם שר האוצר, והוא אמר: זה לא במסגרת ה"תיק" שלי.

מאיר פרוש: דיברנו עם השר יוסי ביילין וגם הוא אמר שזה לא שייך לתיק שלו.

מאיר פרוש: כחברי כנסת, אני חושב שמן הדין להעלות זאת כאן.

מאיר פרוש: בואו נבין מה שקורה פה.

מאיר פרוש: אני שוב אומר – ומוחה על כך – שאם כבר באנו לדיון בנושא הזה, היה מותר שיהיה פה ייצוג, ואני לא רוצה לפגוע בנציג משרד ראש הממשלה שהגיע לכאן.

מאיר פרוש: כואב הלב שוב ושוב להעלות את הנושאים האלה.

מאיר פרוש: מכיוון שזה נושא דתי, זה מתעכב, אחרת אין שום סיבה אחרת.

מאיר פרוש: אני מציע שלפחות תיתן לראשי המועצות לדבר.

סמדר אלחנני: אני רוצה להעיר משהו מאד עקרוני, ואני מפנה את זה אליך מר כותן.

סמדר אלחנני: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה עושה למשל אפיונים סוציו-אקונומיים של יישובים, ויש מודלים של יישובים.

סמדר אלחנני: כשאדם רוצה לקבל סיוע ממשלתי, למשל בשיכון, עושים לו פרופיל נקודות שמבוסס על משפחה, הכנסה, מצב סוציו-אקונומי וכו', זאת אומרת: יש מבחן נקודות.

סמדר אלחנני: מדוע צריכה הממשלה לקבוע את רשימת היישובים ואת שמותיהם?

סמדר אלחנני: מדוע היא לא אומרת למשל, שהיישובים שיש להם 3,000 ומעלה נקודות, נכללים בטיפול הנקודתי?

סמדר אלחנני: עושים מסדר של יישובים, ואומרים שיש היום כסף לעשרה יישובים למשל, ואז חותכים את העשרה העליונים.

סמדר אלחנני: המבחן הוא מספר הנקודות, או הפרופיל הכולל.

סמדר אלחנני: הממשלה צריכה להחליט מה הוא הפרופיל הקובע.

סמדר אלחנני: הוועדה הזאת תמיין את היישובים ותאמר מי הם עשרת היישובים שנופלים במדגם.

סמדר אלחנני: אני מכירה את המחקר הזה של האשכולות הסוציו-אקונומיים.

סמדר אלחנני: חלקם פה וחלקם לא פה.

סמדר אלחנני: יש מקומות שבהם הבעיה היא חינוך, ויש מקומות שבהם הבעיה היא שיכון.

סמדר אלחנני: אם אתה אומר שמדובר פה בפעולה משולבת, פעולת רוחב, אתה צריך לעשות פרופיל סוציו-אקונומי.

יעקב ליצמן: אולי אדוני יודע מה העיר הענייה ביותר בארץ?

יעקב ליצמן: !

אלי גולדשמידט: בני ברק.

אהוד כותן: לא, אני יכול להגיד בוודאות שזאת עיר ערבית.

סמדר אלחנני: האשכול הראשון הנמוך ביותר הוא כולו ערבי.

יעקב ליצמן: לפי הסטטיסטיקה זאת העיר בני-ברק.

יעקב ליצמן: סמדר אלחנני:

אלי גולדשמידט: אני רוצה למקד את מה שחבר הכנסת פרוש העלה, ואני רוצה שתתייחס לשאלות הבאות:

אלי גולדשמידט: האם הרשימה שנבחרה מייצגת את המקרים הכי חמורים בחברה הישראלית, או שיש פה שיקולים נוספים, פרט לרמת החומרה של המצב?

אלי גולדשמידט: אם נלקח בחשבון שיקול של ראיית החברה הישראלית כולה ולאו דווקא של היישובים שנמצאים במצב החמור ביותר – כי יכול להיות שאם היינו בוחרים את 11 היישובים שנמצאים במצב החמור ביותר, כל הטיפול הנקודתי היה הולך רק ליישובים חרדים וערבים, לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה - ואם נלקחו שיקולים נוספים, אני שואל את השאלה למה אין יישוב ערבי, יישוב כפרי ויישוב חרדי בתכנית, על מנת שיהיה ייצוג של כלל החברה הישראלית.

יעקב ליצמן: בינתיים נוספה תל-שבע.

אהוד כותן: שמי אהוד כותן, ואני העוזר הבכיר של יוסי קוצ'יק.

אהוד כותן: אמר חבר הכנסת ליצמן שנוספה תל-שבע לרשימת היישובים.

אהוד כותן: לא נוספו יישובים לרשימה מאז חודש ינואר.

אהוד כותן: רשימת 11 היישובים שנקבעה, נקבעה בחודש ינואר, והיא נקבעה לפי מספר פרמטרים.

אהוד כותן: אחד השיקולים העיקריים שנקבעו היו הדירוגים הסוציו-אקונומיים, אבל זה לא היה השיקול הבלעדי.

אהוד כותן: לא נעשה ניקוד מספרי, אבל כן נעשה ניסיון לשקלל את הגורמים של מדד סוציו-אקונומי ושל יישובים שאפשר להגדיר אותם תחת הכותרת "פריפריה חברתית וגיאוגרפית".

אהוד כותן: במרבית היישובים, כפי שאמרה סמדר אלחנני, יש מתאם בין הדירוג הסוציו-אקונומי הנמוך להיכללותם בתכנית.

אלי גולדשמידט: מה זה אומר מרבית היישובים?

אלי גולדשמידט: איזה מהיישובים שנכללים ברשימה הם לא ברמה סוציו-אקונומית נמוכה?

אהוד כותן: אני יכול להגיד שנצרת עילית היא לא ברמה מאד נמוכה, אבל בטיפול הנקודתי ניתן משקל מאד גבוה לנושא קליטת העלייה, ובנצרת עילית יש למעלה מ-50% עולים חדשים.

אלי גולדשמידט: ומה לגבי שאר היישובים?

אהוד כותן: בכל שאר היישובים יש רמה סוציו-אקונומית נמוכה.

אהוד כותן: היו"ר אלי גולדשמידט: האם יש יישובים שהם ברמה סוציו-אקונומית יותר נמוכה מהיישובים שמופיעים ברשימה?

אהוד כותן: כן, יש שני סוגי יישובים.

אהוד כותן: קודם כל, קיימים היישובים הערביים.

אהוד כותן: ביישובים הערביים נעשתה במהלך השנה האחרונה התכנית הרב שנתית לפיתוח היישובים הערביים, ולכן לא צורף בסופו של דבר יישוב ערבי.

יעקב ליצמן: האם אתה מכיר את הפרסומת ברדיו על הסקר ברדיו?

יעקב ליצמן: זה בדיוק מה שאתה אומר.

משה גפני: לגבי היישובים הערביים יש תכנית רב-שנתית, ולכן הם לא נכללו בטיפול הנקודתי.

משה גפני: מה עוד?

אהוד כותן: לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, היישוב היהודי העני ביותר בארץ הוא אופקים.

אלי גולדשמידט: ואיזה יישוב אחריו?

אהוד כותן: אני לא זוכר.

אהוד כותן: בני ברק מדורגת מאד נמוך.

אהוד כותן: מייד נגיע ליישובים החרדיים, ואולי אני אקדים את המאוחר לגבי בני ברק.

אהוד כותן: יש הרבה אזורים בארץ - לפעמים שכונות בערים גדולות ולפעמים ערים גדולות - שמצבם הסוציו-אקונומי קשה מאד.

אהוד כותן: למאפייני ההפעלה של תכנית הטיפול הנקודתי אין למעשה יכולת להתמודד עם יישובים גדולים.

מאיר פרוש: יש מושג שלוקחים את גלעין הכפר, לוקחים את מרכז העיר.

מאיר פרוש: תתמקד באותן שכונות בבני-ברק שנמצאות בשיקום שכונות ותטפח אותן.

אהוד כותן: אותה טענה הגיעה מרון חולדאי.

אהוד כותן: חולדאי אמר שזה יפה שבתל-אביב קיימת רמת אביב ג', אבל מה עם שכונת הארגזים?

יעקב ליצמן: אז נתת לו את זה בצורה אחרת.

אלי גולדשמידט: זה נכון גם לגבי מועצות אזוריות.

אלי גולדשמידט: גם שם עושים ממוצע בין מושבים, או בין קיבוצים.

אלי גולדשמידט: יכול להיות מושב או קיבוץ מאד עשיר ומושב או קיבוץ מאד עני, והממוצע של המצב הסוציו-אקונומי הוא באמצע, ולכן הם לא ייכללו בתכנית.

יעקב ליצמן: נתת תקציבים לשכונת הארגזים במסגרת בינוי.

אהוד כותן: לא במסגרת התכנית הזאת.

יעקב ליצמן: מה זה משנה?

אהוד כותן: למרבה הצער, העיר בני ברק יוצאת מחוץ לדיון בשלב די מוקדם.

אהוד כותן: כל הערים שנכללות ברשימה הן בסך הכל ערים די קטנות.

אלי גולדשמידט: כמה תושבים יש בבני ברק?

מאיר פרוש: 140,000.

מאיר פרוש: כמה יש בנצרת עילית?

אהוד כותן: אולי 30,000, אבל אני לא זוכר בעל פה.

אלי גולדשמידט: לא 30,000, בטבריה יש 30,000 תושבים.

מאיר פרוש: אם אני לא טועה, בנצרת יש קרוב ל-70,000 תושבים.

אלי גולדשמידט: נביא את השנתון ונבדוק.

אהוד כותן: זה לגבי בני-ברק.

אהוד כותן: נקבעו 11 היישובים האלה לפי כמה פרמטרים: שיעור אבטלה גבוה, דירוג סוציו-אקונומי נמוך, שיעור עולים והשאלה האם העיר היא עיר מעורבת, כשבדרך כלל כשעיר היא מעורבת זאת מעין משקולת שמושכת את העיר למטה, ולכן אנחנו גם רואים שהערים לוד, רמלה ועכו מאופיינות גם בפרמטרים האחרים של שיעור אבטלה גבוה ומצב סוציו-אקונומי נמוך.

אהוד כותן: לכן נקבעו 11 היישובים האלה בחודש ינואר.

אהוד כותן: בהחלטה של חודש ינואר, נקבע שצוותים בין-משרדיים או ועדת מנכ"לים – תלוי באיזה סעיף – יבחנו שילוב של עוד שלושה מגזרים בתכנית: המגזר הכפרי, המגזר החרדי והמגזר הערבי.

אהוד כותן: התייחסתי למגזר הערבי.

אהוד כותן: במהלך השנה בחנו את הדברים, וראינו שהתכנית של המגזר הערבי מטפלת גם ביישובים שבחנו, והם מטופלים במסגרת ההיא.

אהוד כותן: לגבי המגזר החרדי והמגזר הכפרי, במהלך השנה קם הצוות הבין-משרדי, כפי שהתחייב בהחלטת הממשלה.

אהוד כותן: הצוות קיים מספר ישיבות, והגיע למעשה למסקנה דומה לזאת שציין חבר הכנסת פרוש, שיש שלושה יישובים שמועמדים להיכנס לרשימה: ביתר עילית, רכסים ועמנואל.

אהוד כותן: בהמשך השנה, בעקבות פניות ובדיקות שלנו, עלו לסדר היום גם מודיעין עילית וגם המועצה האזורית נחל שורק, שהתברר ששיעור האוכלוסייה החרדית בה מאד גבוה, ושהיא יכולה לצורך העניין להיחשב גם כיישוב חרדי.

אהוד כותן: יחד עם זה, במשך השנה נפגשנו – גם בארי הולצמן שהוא ראש אגף תיאום וגם יוסי קוצ'יק – עם ראשי הערים הרלוונטיים.

אהוד כותן: בארי הולצמן סייר בעמנואל.

אהוד כותן: היו גם כמה פגישות בנחל שורק.

יהודה גרליץ: אני רוצה לתקן אותך שבביתר עילית אף אחד לא היה.

אהוד כותן: אני יודע שלא היה סיור בביתר עילית, אבל אני לא יודע אם לא נפגשו עם נציגים של העיר.

יהודה גרליץ: לא היה סיור וגם לא נפגשו ולא דיברו עם אף אחד.

אהוד כותן: אני גם לא זוכר שהיתה בקשה לפגישה.

יהודה גרליץ: רק מכתבים ששלחתי.

יהודה גרליץ: ..

אהוד כותן: יש שתי בעיות עיקריות: האחת – עד היום התקשינו להחליט איזה יישוב לבחור מבין היישובים החרדים; השנייה – צירוף היישובים, לא צירפנו אף יישוב כי יש בעיה בהפעלת התכנית.

יעקב ליצמן: לגבי יישובים בדואיים לא היתה לכם בעיה איזה יישוב להכליל.

אהוד כותן: היישוב תל-שבע נבחר עוד בזמנו.

מאיר פרוש: חבר הכנסת גולדשמידט, שאל אותו האם השאירו כסף בצד.

אהוד כותן: לא השאירו.

אלי גולדשמידט: סמדר אלחנני, האם הבקשה הזאת לטיפול נקודתי טעונה אישור שלנו?

אלי גולדשמידט: סמדר אלחנני: הם אומרים שמדובר במקורות פנימיים.

אלי גולדשמידט: אם יחליטו על מקורות נוספים, זה ממילא יגיע לפה.

אהוד כותן: יש גם תקציב ממשרד האוצר.

אהוד כותן: כפי שאמרתי, בעיה אחת היתה להכריע איזה יישוב חרדי, והבעיה השנייה והעיקרית היתה האם מאפייני ההפעלה של התכנית מתאימים לאופי היישובים.

יעקב ליצמן: לא אמרת אם בדקת האם ראשי הערים האלו ראויים לכהן כראשי ערים.

יעקב ליצמן: ..

אהוד כותן: לא, זה לא פרמטר.

יעקב ליצמן: אתה אומר את זה ברצינות, כשאני שואל את זה בתור בדיחה.

יעקב ליצמן: אתה אומר שלא ידעת איזה יישוב להכליל, ולכן לא הכללת אף יישוב חרדי.

אהוד כותן: כי אנחנו עדיין בודקים את זה.

אהוד כותן: ראש מועצת רכסים היה אצלנו.

אלי גולדשמידט: רק לידיעתך, בנצרת עילית יש 43,000 תושבים, וזה נכון לסוף שנת 1998.

אלי גולדשמידט: בבני-ברק יש 134,000, וזה הבדל מאד משמעותי.

יעקב גוטרמן: האם כל היישובים החרדיים באותו מצב?

אהוד כותן: התקשינו עד היום לקבוע.

אהוד כותן: זה מצטמצם לשלושה-ארבעה יישובים.

יעקב גוטרמן: האם כל היישובים החרדיים באותו מצב?

יעקב גוטרמן: האם אין אחד במצב יותר טוב ואחד במצב פחות טוב?

יעקב גוטרמן: האם כולם באותו מצב?

אהוד כותן: זה תלוי את מי שואלים.

אהוד כותן: יש גורמים מקצועיים שאומרים שהיישוב רכסים במצב יותר קשה, ויש גורמים מקצועיים אחרים שאומרים אחרת.

אהוד כותן: תלוי על איזה פרמטר מסתכל כל אחד.

אלי גולדשמידט: אני יכול לשמוע בסבלנות כל טיעון, אבל איזה מן טיעון זה שמגיע ליישוב החרדי להיכלל ברשימה, אבל בגלל שלא ידעתם להכריע בין שלושה או ארבעה יישובים חרדיים, לא הכרעתם.

אהוד כותן: לא, זה לא רק הטיעון הזה.

אלי גולדשמידט: אם זה לא רק הטיעון הזה, אז לא משמיעים כזה טיעון.

אלי גולדשמידט: איזה מן טיעון זה?

משה גפני: חבר הכנסת גולדשמידט, עם כל הכבוד, אנחנו יושבים בוועדה מכובדת כל הזמן.

משה גפני: אנחנו מעלים טיעון ברמה הלאומית.

משה גפני: בכלל לא מעניין אותי, שלא יהיה יישוב מועדף ושלא יהיה טיפול נקודתי.

משה גפני: אין שום בעיה עם העניין הזה.

משה גפני: אם מנכ"ל משרד ראש הממשלה שולח את העוזר שלו, שלא יודע לענות תשובות, לי אין מה לעשות בישיבה הזאת.

משה גפני: תעשה לי טובה, מספיק אנחנו סובלים מזה.

משה גפני: אם יוסי קוצ'יק חושב שאנחנו הכלבים שלו, שישכח מזה.

משה גפני: שיספר לי שהוא לא יודע להחליט בין היישובים.

משה גפני: ..

משה גפני: איך ידעת להחליט בין אופקים לבין באר-שבע?

משה גפני: האם לא מדובר בתושבי מדינת ישראל?

משה גפני: מה, אני לא מבין, מה זה אומר שאתה לא יודע להחליט?

משה גפני: אני לא אשב בישיבה הזאת.

משה גפני: יושבים פה אנשים שבאו מכל קצוות הארץ.

משה גפני: יוסי קוצ'יק יכול להגיע לפה ממרחק של כמה מטרים.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת גפני, קודם כל, אם יוסי קוצ'יק לא מגיע לפה, הוא פוגע בי ולא בך.

אלי גולדשמידט: אנחנו רוצים לקבל פה החלטות.

משה גפני: אני לא רוצה שיוסי קוצ'יק יגיד: אני שלחתי מישהו, התקיימה ישיבה ואנחנו בודקים את העניין, אבל אני לא יודע להחליט מי יהיה היישוב שייכלל ברשימה.

משה גפני: איך הוא ידע להחליט בין דימונה לירוחם?

משה גפני: האם הוא לא יודע להחליט בין מודיעין עילית לבין נחל שורק?

אלי גולדשמידט: הוא הכניס את שניהם.

משה גפני: הוא חושב את עצמו מי יודע מה.

משה גפני: זאת אחת הסיבות שעוד מעט לא יהיה מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

משה גפני: כשאני מדבר אתו בטלפון, הוא אומר לי: בירוחם יש חרדים.

משה גפני: יש לי פה ניירת שמוכיחה, שבירוחם החרדים מחוץ לעניין.

משה גפני: הבן שלי באופקים לא זכאי לטיפול נקודתי.

אלי גולדשמידט: אל תלך.

משה גפני: חבר הכנסת גולדשמידט, תפסיק את הישיבה, תאמין לי שזה לא לכבודך.

משה גפני: אני חס על הכבוד שלך.

משה גפני: היו"ר אלי גולדשמידט: אני כבר מזמן לא חס על הכבוד שלי.

משה גפני: אני כן חס.

משה גפני: אלה סיפורי מעשיות, מה זה הדיבורים האלה בכלל?

משה גפני: הוא לא יודע להחליט... ואתה שואל אותו האם ראשי הערים מתאימים לתפקיד שלהם...

משה גפני: אומר לי שר האוצר שראשי הערים האלה יותר טובים מראשי ערים אחרים, והוא לא יודע להחליט...

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת גפני, הבעת את מחאתך.

משה גפני: איזו מחאה!

משה גפני: אני מדבר עם ראש הממשלה בשבוע שעבר, והוא אומר לי: תאמין לי, אתה צודק, אנחנו מייד נטפל בעניין הזה.

משה גפני: כשהוא מגיע לפה, הוא אומר: אפילו אין תקציב.

משה גפני: עושים מאתנו צחוק.

יעקב ליצמן: אולי אפשר לבקש רבע שעה הפסקה, לצלצל ליוסי קוצ'יק ולבקש שיבוא?

אלי גולדשמידט: יוסי קוצ'יק לא יבוא היום, עזוב.

משה גפני: יספרו לך סיפורי מעשיות, ואחרי זה יגידו לך: צריכה להיות לך אחריות כלפי המדינה, איך במצב חירום לא תצביע בעד התקציב?

משה גפני: בשבוע הבא יעלה חוק להקדמת הבחירות - בואו נשלח את יוסי קוצ'יק הביתה.

משה גפני: בא אליי אתמול חבר הכנסת אופיר פינס-פז ואמר לי "אחריות לאומית.

משה גפני: "

אלי גולדשמידט: אני מכריז על הפסקה מתודית בישיבה.

אלי גולדשמידט: אני הולך לבדוק האם אפשר לדאוג שיוסי קוצ'יק יהיה פה ביום שני בשעה 9:00 בבוקר.

משה גפני: מאה אחוז.

משה גפני: הישיבה נפסקה בשעה 9:45

אלי גולדשמידט: רבותיי, אנחנו לא מצליחים כרגע להשיג את המנכ"ל.

אלי גולדשמידט: אני מבקש מידידנו כותן לחזור למשרד ראש הממשלה ולהביא בפני משרד ראש הממשלה את רוח הדברים שהועלו כאן.

אלי גולדשמידט: אני חושב שזה ברור לאנשי משרד ראש הממשלה למה אני מצפה - שנקבל בתחילת שבוע הבא תשובה מספקת.

אלי גולדשמידט: אני אגיד את זה אחרת, אני חושב שאם רשימת היישובים לא הולכת רק לפי הקריטריון הסוציו-אקונומי, היא חייבת לשקף את פני החברה במדינת ישראל.

אלי גולדשמידט: לא יכול להיות שסקטור חברתי שלם יוצא מתוכה.

אלי גולדשמידט: את זה אני אומר כהנחיה של ועדת כספים, ואני משוכנע שכל חברי הוועדה כאיש אחד עומדים מאחוריה.

אלי גולדשמידט: אני חוזר ואומר שיש פה בעיה לא רק עם העניין החרדי, אלא גם עם הערבי והכפרי.

אלי גולדשמידט: יש טיעון של משרד ראש הממשלה, שייבדק על ידינו, שהמגזר הכפרי מטופל בנפרד ושהמגזר הערבי מטופל בנפרד, אבל אין טיעון כזה לגבי המגזר החרדי, ולכן אנחנו רוצים שהמסר הזה יעבור ליוסי קוצ'יק.

אלי גולדשמידט: נחדש את הדיון בשבוע הבא.

מאיר פרוש: קח את ביתר עילית, את מודיעין עלית, את נחל שורק ואת עמנואל, ואז אולי נגיע בסך הכל לשוויון עם נצרת עילית, אם לא יידעו באיזה יישוב לבחור.

מאיר פרוש: בסך הכל יש שם שלושים וכמה אלף נפש בכל ארבעת היישובים האלה.

אלי גולדשמידט: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.