ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 184, 2000-11-07 10:00

שלום שמחון: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

שלום שמחון: הנושא הראשון – פניית החשב הכללי לוועדת הכספים בעניין חברת מפעלי מתכת קדמני בע"מ.

אבי דור: בחודש אוגוסט העביר החשב הכללי פניה לוועדת הכספים בקשר לסיוע למפעלי מתכת קדמני.

אבי דור: הסיוע כלל הלוואה תקציבית של 2 מיליון שקלים, שעד היום לא בוצעה, כי היינו במגעים עם החברה.

אבי דור: לפני כשבוע הוצע לנו הסדר אחר שלא כולל את ההלוואה.

אבי דור: מפעלי קדמני חייבים למדינה 12 מיליון שקלים בשטר הון.

אבי דור: הם הציעו הסדר שאומר שעל כל שקל שהם ישלמו המדינה תמחק שקל, והם מוותרים על ההלוואה התקציבית של 2 מיליון שקל, שאושרה להם בוועדה בפניה הקודמת.

אנה שניידר: אין להם הסדר תשלומים?

זיוה בר-יוסף: הכוונה של שטר הון היא שהם יוכלו לפרוע אותו ברגע שיהיה להם הכסף.

זיוה בר-יוסף: הם אמורים לעמוד בתשלומי ריבית והצמדה.

אבי דור: נתנו להסדר הזה תקופה של 36 חודשים.

אבי דור: לאחר התקופה הזאת הם אמורים לחזור לתנאים הקודמים.

איוור קרשנר: מה קורה אם הם לא ישלמו?

אבי דור: החוב ימשיך לצבור ריבית.

סאלח טריף: מפעלי קדמני נמצאים במצב קשה מאוד כבר תקופה מאוד ארוכה.

סאלח טריף: לצערי עד עכשיו האוצר לא השכיל לגמור את העניין הזה.

סאלח טריף: במפעלי קדמני פוטרו עשרות עובדים.

סאלח טריף: צריך לזכור שהעובדים האלה גרים באזור מוכה אבטלה וזה מוסיף למצב הקשה באזור.

סאלח טריף: זה היה מפעל הדגל של העדה הדרוזית.

סאלח טריף: לגבי שטר ההון – אי אפשר היה לגבות את שטר ההון, כי מצב החברה היה כזה שלא איפשר לגבות את הכסף.

סאלח טריף: לכן ניסינו להציע הסדרים וההצעה האחרונה שגובשה היא כפי שהציג נציג האוצר.

סאלח טריף: אני מקבל את ההצעה הזאת, אך אני מבקש שההסדר יהיה לחמש שנים ולא לשלוש שנים כפי שמוצע, כי בכל מקרה החוב לא נמחק ותמשיך להיות ריבית והצמדה, אבל אם החברה לא תוכל במשך שלוש השנים האלה לפרוע את חובה, שתהיה לה אפשרות למשוך את זה יותר.

סאלח טריף: אני מניח שאם לחברה יהיו מקורות לכסות את החוב, אם התחזיות של החברה אכן יתממשו, זה ייעשה לאחר זמן קצר יותר.

סאלח טריף: דרך אגב, העבודה שניתנה להם היא באמצעות הטורקים והגרמנים שקיבלו מאיתנו מכרזים.

סאלח טריף: העניין הזה הוא קריטי, כי אם זה יתעכב חודשיים-שלושה, אז כאילו ההסדר הזה בטל ואז החברה תיקלע שוב לקשיים שהיא לא תוכל לצאת מהם.

סאלח טריף: ההסדר הזה משדר לחברות ולבנקים הבראה של המפעל הזה, דבר שמאוד חשוב לפעולתה.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש שהוועדה תשמע את המפרק הזמני של המפעל.

יוסף יצחק פריצקי: התפרסמו לאחרונה בעיתונות הערות מאוד מעניינות וכן דוחות מפרק שהוגשו לבית המשפט.

יוסף יצחק פריצקי: המפרק – שהוא Officer of the court - טוען שנעשו מעשים שלא ייעשו בחברות האלה.

יוסף יצחק פריצקי: המפרק טוען שיש חברה מסוימת של העובדים ויש חברה מסוימת אחרת של הרכוש ושנעשתה הברחת נכסים.

יוסף יצחק פריצקי: לפני שאני מחליט, אני מבקש לשמוע את מי שמונה על ידי בית המשפט להיות מפרק או לפחות שהדוח שלו יהיה לפני חברי הוועדה.

שלום שמחון: ועדת הכספים בראשותו של אלי גולדשמידט קיימה כבר כמה ישיבות בנושא והיו גם דיונים בתת-ועדה.

סאלח טריף: אתה צריך לבוא אל השטח ולראות מה המצב.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבין את המשמעות הפוליטית לגביך.

סאלח טריף: איזה משמעות פוליטית?

סאלח טריף: זה מפעל שמפרנס את המשפחות בעדה הדרוזית.

יוסף יצחק פריצקי: עם כל הכבוד הראוי, אני רוצה לדעת מה עשה מנהל המפעל, איזה הון הוא הביא ומה נעשה.

יוסף יצחק פריצקי: הדבר הזה נמצא בהליכים משפטיים ואנחנו צריכים לדעת את כל הפרטים.

סאלח טריף: אני מבין שאתה רוצה שעוד מפעל יתמוטט בגליל.

שלום שמחון: הפניה שמונחת לפנינו היא של סגן בכיר לחשב הכללי.

שלום שמחון: אני מאמין שהוא עשה את כל הבדיקות שאתה מדבר עליהן.

יוסף יצחק פריצקי: אפשר לשאול אם סגן בכיר לחשב הכללי קרא את דוח המפרק, ישב איתו ובדק את העניין?

יעקב ליצמן: אני בטוח שכן.

סאלח טריף: היו על כך דיונים.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבין שהיו דיונים, אבל אני רוצה לדעת את הדבר הזה.

יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שצריך לברר את כל הפרטים.

יעקב ליצמן: אתה חושד בסגן בכיר לחשב הכללי שהוא לא קרא דוח של מפרק לפני שהוא מעביר פניה לוועדת הכספים?

יוסף יצחק פריצקי: ההסדר הזה נעשה בהמלצת שר האוצר?

אבי דור: ההסדר הזה נעשה, כי אנחנו חושבים שהוא גם טוב למדינה, כי כך נצליח לגבות חלק מהחוב הזה.

אבי דור: מבחינה מקצועית לא היינו מציעים אותו אם לא היינו מאמינים בו.

אבי דור: אנחנו מאמינים שבדרך הזאת גם נצליח אולי לתת חיים למפעל הזה שמעסיק עובדים מהמגזר הדרוזי ואולי גם נצליח לגבות חלק מהחוב שהחברה חייבת למדינה.

עופר חוגי: לא מזמן הוחלט לתת להם הלוואה.

אבי דור: הם מוותרים על ההלוואה.

אבי דור: על פי ההסכם, על כל שקל שהחברה תחזיר למדינה, המדינה תמחק שקל משטר ההון.

אבי דור: נכון לעכשיו ההסדר הזה יהיה תקף ל-36 חודשים.

אבי דור: בתום התקופה הזאת, היתרה של שטר ההון חוזרת לתנאים המקוריים.

עופר חוגי: האם יש בקשר לזה חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה?

עופר חוגי: אנחנו נתמוך בבקשה הזאת, אבל חשוב לי לדעת את כל הפרטים.

אמנון כהן: אם האוצר נכנס כבר לעובי הקורה והסכים, סימן שביררו את הכל הפרטים.

סאלח טריף: היו הרבה דיונים בנושא הזה.

סאלח טריף: המצב הזה מאוד מקשה על התעסוקה במגזר הדרוזי.

סאלח טריף: באים אליי הביתה בעלי משפחות שלא עובדים או כאלה שלא קיבלו שמונה או עשרה חודשים משכורת.

סאלח טריף: זה דבר שנוגע לבשרי ואתה טוען שאני עושה פוליטיקה.

סאלח טריף: אני עושה פוליטיקה על גבן של 200 משפחות?

יוסף יצחק פריצקי: אם הבעיה לא היתה קשה לא היו דנים בה.

יוסף יצחק פריצקי: יש כאן שאלה שצריך לברר בהגינות.

שלום שמחון: קיבלת תשובה ברורה מנציג האוצר.

שלום שמחון: כל החומר שאתה מדבר עליו נמצא פה ואתה יכול לעיין בו.

שלום שמחון: נציג האוצר אמר באופן ברור שללא חוות דעת מקצועית של החשב הכללי, ההסכם הזה לא היה מונח על שולחן הוועדה.

שלום שמחון: מפעלי קדמני מטורטרים כבר שמונה חודשים בין ועדות הכנסת השונות וצריך לשים קץ לכך.

יוסף יצחק פריצקי: האם האוצר יחיל הסדרים דומים לגבי מפעלים במצב דומה?

יוסף יצחק פריצקי: יש לכם קווי מדיניות בדבר הזה?

יוסף יצחק פריצקי: יש פה עיקרון אחד שלי הוא מאוד חשוב – יש עובדים שמצבם קשה בכל מיני מקומות אחרים, ואותי מעניין אם יש שוויון.

זיוה בר-יוסף: המקרה של קדמני הוא מקרה מאוד ספציפי, כי החברה קיבלה הלוואה בצורת שטר הון.

זיוה בר-יוסף: אין שום חברה אחרת שקיבלה הלוואה באמצעות שטר הון.

אבי דור: יש חברות שקיבלו הלוואות מהמדינה וגם איתן הגיעו להסדרים דומים לאלה.

יוסף יצחק פריצקי: נחה דעתי.

אבשלום וילן: אני קורא לחבר הכנסת פריצקי לתמוך בבקשה.

אבשלום וילן: אני יכול להתחיל בפופוליטיקה, אבל אני לא אעשה את זה.

אבשלום וילן: אני חושב שבתקופה כזאת צריך לגלות קצת רגישות, כאשר האבטלה, במיוחד במגזר הדרוזי, כל כך גבוהה.

יוסף יצחק פריצקי: אני מדבר על עיקרון השוויון.

אבשלום וילן: שאלת על כך בצדק ונציג האוצר ענה שיש עוד כמה מפעלים כאלה.

אבשלום וילן: אני לא חושב שאף אחד מאיתנו יכול לעכב את ההסדר הזה כאשר בודקים מפעלים ומנסים להתמודד עם שאלת האבטלה בעיקר בפריפריה.

אבשלום וילן: אני חושב שהנושא הזה חוצה מפלגות.

סאלח טריף: כתוב בהצעת האוצר שאחד התנאים להסדר הוא שהמפעל לא יגיש יותר בקשות למדינה.

סאלח טריף: כל התנאים המגבילים כתובים בהצעה ולכן אני מבקש שלפחות תהיה אפשרות שההסדר הזה יתקיים במשך 60 חודשים.

אמנון כהן: אני תומך בהצעתו של חבר הכנסת טריף ואף אני מבקש לאפשר לקיים את ההסדר הזה במשך 60 חודשים, כדי שהם יוכלו להחזיר את החוב.

לימור לבנת: יש לנו סמכות לבקש שזה יהיה 60 חודשים?

אנה שניידר: האוצר מביא הצעה מסוימת והוועדה יכולה להמליץ הצעה אחרת.

אנה שניידר: אז האוצר צריך להחזיר בעצם את ההצעה.

לימור לבנת: אם כך חשוב שהחברים יבינו את המשמעות של הצעה אחרת.

אבי דור: כרגע אנחנו לא יכולים לקבל את ההצעה.

שלום שמחון: אם נאשר את ההצעה של חבר הכנסת כהן, ההצעה של האוצר תחזור בחזרה לשר האוצר.

שלום שמחון: אם שר האוצר יקבל את ההצעה של הוועדה, זה לא יחזור בחזרה לוועדה ואם הוא לא יקבל את ההצעה, זה יחזור לוועדת הכספים.

סאלח טריף: אני מקווה שפקידי האוצר יבינו את הצורך בהארכת התקופה, הרי אין לזה משמעות מבחינה כספית.

יעקב ליצמן: כמה עובדים יש במפעל?

י' קדמני: היום יש 45 עובדים ועוד כ-30 קבלנים.

י' קדמני: במשך שלושה-ארבעה חודשים אנחנו רוצים להגיע למספר יותר גדול של עובדים.

שלום שמחון: אני מבקש להביא את ההצעה להצבעה.

שלום שמחון: מי בעד הצעת האוצר שזה יהיה 36 חודשים?

אבי דור: אני רוצה להדגיש שבהחלטה הקודמת היתה תוכנית הבראה.

אבי דור: תוכנית ההבראה עדיין בתוקף והיא צריכה להתממש תוך שנתיים.

יעקב ליצמן: אם נניח הוועדה תאשר שזה יהיה 60 חודשים, שר האוצר יכול למשוך את הבקשה?

אנה שניידר: נציג האוצר מציע שהוועדה תאשר שזה יהיה 36 חודשים עם המלצה להאריך ל-60 חודשים.

אנה שניידר: אם שר האוצר יקבל את ההמלצה הזאת, זה לא יחזור לוועדה.

שלום שמחון: בהסכמת האוצר אנחנו מגיעים לפשרה של ארבע שנים.

שלום שמחון: מי בעד?

שלום שמחון: בעד – הרוב החלטה: הסדר החוב עם חברת מפעלי קדמני בע"מ אושר ויהיה בתוקף 48 חודשים.

מאיר פרוש: נציגי האוצר אומרים לנו תמיד שאין להם סמכות לשנות מההצעה המקורית שבגינה הם נשלחו.

מאיר פרוש: הצעות לסדר היום

לימור לבנת: הגיע אליי מכתב, כמו לחברי ועדה אחרים, מיושב ראש ועדת החינוך בקשר לטענת שר החינוך שאין לו תקציב להסדיר חינוך פנימייתי ל-100 תלמידים עולים חדשים מאתיופיה.

לימור לבנת: מדובר ב-1.8 מיליון שקל, שאין להניח שאי אפשר למצוא אותם באוצר.

לימור לבנת: נציגי האוצר לא הופיעו לדיון שהיה בוועדת החינוך בנושא הזה, למרות הזמנה ולמרות שהישיבה תואמה איתם.

לימור לבנת: ועדת החינוך מבקשת מוועדת הכספים לעכב את כל ההעברות התקציביות למשרד החינוך עד להסדרת התקציב, לא רק לגבי התלמידים האלה, אלא לגבי כל התלמידים העולים שהגיעו מאתיופיה.

לימור לבנת: אם יש לנו בקשות להעברה תקציבית למשרד החינוך, אני חושבת שראוי שנעכב אותן ונתייחס לעניין הזה.

שלום שמחון: אני אפנה את הבקשה שלך ליושב ראש אלי גולדשמידט.

עופר חוגי: אני מבקש שיהיה דיון בנושא הסדר הקיבוצים, משום שאני חושב שבכל שנה יש גידול בתקציב לזה.

אבשלום וילן: בכל שנה רושמים בספר התקציב את הסכום שאותו צריך להעביר.

שלום שמחון: אני לא חושב שצריך להתנגד לדון בנושא.

שלום שמחון: צריך שפעם אחת יציגו את הסדר הקיבוצים כפי שהוא ולא שבכל פעם ידברו עליו.

שלום שמחון: אני אציע ליושב ראש אלי גולדשמידט לקיים על כך דיון בוועדה.

סופה לנדבר: מתי תהיה העברת תקציבים לרשות השידור?

סופה לנדבר: לפני שנה אישרנו תקציב לרשות השידור, בתנאי שהיא תעביר תקציב לציוד לרדיו קול ישראל ברוסית, אבל זה טרם הועבר.

סופה לנדבר: לפיכך אני מבקשת לדעת מתי בעצם אנחנו נממש את התנאי הזה?

שלום שמחון: זה יוכל להיעשות רק בעוד כארבעה חודשים, כאשר נדון בתקציב רשות השידור.

שלום שמחון: פניה מספר 341 – שר החקלאות מבקש שינויים בתקציב משרדו.

חיים פרננדס: יש פה בקשה לשינויים פנימיים בתקציב של החטיבה להתיישבות בסך 2,700 אלפי שקלים.

חיים פרננדס: מעבירים את הכסף ממטה החטיבה לפעולות שונות, גם להלוואות בנושאים של פעילות חקלאית ותעשייתית וגם לנושא של מרכיבי ביטחון ביישובים באותם אזורים שבהם החטיבה פועלת.

עופר חוגי: מדוע לוקחים את הוצאות הביטחון מהחטיבה להתיישבות ולא ממשרד הביטחון?

חיים פרננדס: אני לא יכול לענות לך על כך, כי אין לי מושג מה קורה לגבי תקציב הביטחון.

יוסף יצחק פריצקי: מי קבע את הנוהל הזה, שאנחנו עובדים לפי בסיס מזומנים ושכל סכום מסוים מובא אלינו לאישור תקציבי?

יוסף יצחק פריצקי: אף אחד מאיתנו לא יודע על איזה פרוייקטים מדובר.

חיים פרננדס: זה נקבע בחוק יסודות התקציב בשנת 1985.

חיים פרננדס: נקבע אז שכל פעם שמעבירים תקציב בין תוכניות, זה צריך להגיע לאישור ועדת הכספים.

חיים פרננדס: אני לא יודע מה קורה לגבי הביטחון בכלל ומה הוסיפו לצה"ל ולמשטרה.

חיים פרננדס: פה יש הסכם בין החטיבה להתיישבות לבין משרד הביטחון.

חיים פרננדס: מר ורדי, עוזר ראש הממשלה לענייני התיישבות גם מעורב בזה.

חיים פרננדס: ההעברה הזאת מיועדת למימון פעילות הביטחון באותם יישובים, החל מהחזקת רכבים, קציני ביטחון וכו'.

חיים פרננדס: בחלק מזה משרד הביטחון משתתף.

עופר חוגי: פה אין את החלק של משרד הביטחון.

חיים פרננדס: זה לא קשור, זו פניה שהם מפשירים.

חיים פרננדס: מה ששייך למשרד הביטחון הוא תקצוב אחר.

עופר חוגי: יש היום תקציב מיוחד שהאוצר נתן לצורך הבעיה הביטחונית.

חיים פרננדס: זה לא קשור לזה בכלל.

חיים פרננדס: אני מתאר לעצמי שזה נמצא בתקציב הביטחון.

עופר חוגי: ומשם מחלקים לכל המשרדים?

חיים פרננדס: אמת.

אנה שניידר: התוספת לביטחון הוא רק בשביל ההיערכות של צה"ל.

אנה שניידר: שמעתי את זה בוועדה לתקציב הביטחון שהיתה בשבוע שעבר.

אנה שניידר: יש 750 מיליון שקל שאושרו להם לצורך היערכות עקב האירועים, אבל אין לזה קשר להוצאות של משרדים, שזה יהיה אולי במסגרת תוספת תקציבית.

עופר חוגי: איך נערכים לזה, יתקצבו את המשרדים השונים?

אבשלום וילן: אני יודע מה תקציב הביטחון מאפשר ואני מניח שאם יש דרכים שאולי מסוכנות וצריך לדפן את הרכבים שמובילים ואת הדרכים, יש צורך בהסבה של התקציבים בחטיבה להתיישבות.

אבשלום וילן: אפשר לראות כאן שהם לוקחים הלוואות מפעילות תעשייתית וחצי מהסכום הולך למימון רכיבי ביטחון.

עופר חוגי: אני לא מבין למה צריך לקחת את זה מהתקציב השוטף.

עופר חוגי: אני חושב שצריך להוציא אותו מאותו תקציב שיועד להוצאות הביטחון ולהוסיף אותו לכל משרד ומשרד.

חיים פרננדס: החטיבה להתיישבות פועלת באופן אוטונומי עם התקציב שלה.

חיים פרננדס: אם הם מעדיפים לקחת סכום מסוים ולהקצות לנושא הזה, זה בסמכותם.

עופר חוגי: אני טוען שבמקום להוציא את הכסף הזה מהחטיבה להתיישבות צריך להקצות לנושא הזה תקציב מיוחד ומשם לקחת לכל הוצאות הביטחון ביישובים.

שלום שמחון: מי בעד אישור פניה מס' 341?

שלום שמחון: בעד – הרוב

החלטה: פניה מספר 6-355.

חיים פרננדס: בפניה שלפני

חיים פרננדס: כם הועבר סך של 14.6 מיליון שקל לנושא הרפורמה ברפת.

חיים פרננדס: הכסף נמצא בעתודה וכל פעם שהתוכנית מתקדמת ומוגשות בקשות, אנחנו משחררים תקציב.

עופר חוגי: לפני חודש אישרנו את זה.

חיים פרננדס: לפני חודש אישרתם סכום של 20 מיליון שקל בהרשאה להתחייב.

חיים פרננדס: פה מדובר על 14.6 מתוך הסכום שאישרתם.

לימור לבנת: מה מהות הרפורמה הזאת?

אבשלום וילן: משרד החקלאות העביר יוזמה מרחיקת לכת בנושא הרפתות, בגלל בעיות של איכות הסביבה וזיהום מקורות המים, לעבור לרפתות יותר מודרניות.

אבשלום וילן: על פי היוזמה הזאת נותנים מצד אחד למשקים החקלאים לבנות רפתות ומצד השני להוריד את מחיר החלב הקבוע לאורך שנים, כדי ליצור מקורות מימון.

אבשלום וילן: היוזמה הזאת קיבלה את הסכמת כולם.

שלום שמחון: המהלך הזה מביא לצמצום מספר המשקים במשק המשפחתי על ידי כך שמאחדים רפתות.

שלום שמחון: כלומר, יכול להיות שבמושב מסוים שלושה עד שבעה רפתנים מתאחדים והופכים את הרפתות שלהם לרפת אחת.

שלום שמחון: כך הם יכולים להשקיע בתשתיות של איכות הסביבה – ניקוז, ביוב וכו' – ומקבלים תמורת זה את המענקים של המדינה.

שלום שמחון: בעצם עם ההתמזגות של המשקים לרפתנים כמעט שלא יוצא לשלם.

יוסף יצחק פריצקי: האם החקלאי הקטן לא ניזוק מזה?

אבשלום וילן: בטווח הקצר כן, אך לא כך בטווח הארוך, משום שמורידים לחקלאי את המחיר שהוא מקבל עבור החלב ומכניסים לו את זה לתוך ההשקעה.

אבשלום וילן: אם תחשוב על מניעת זיהום מקורות המים וכו', תראה שזה כדאי לחקלאי, כי אם לא, יחתכו לחקלאי את המקורות האלה על ידי משרד הבריאות או איכות הסביבה.

חיים פרננדס: צריך לזכור שלדבר הזה יש השפעות כמו הנושא של איכות סביבה.

לימור לבנת: יש הרבה דברים שיש להם השפעות על איכות הסביבה.

לימור לבנת: גם למפעלים יש השפעה על איכות הסביבה והמדינה לא מממנת את זה.

חיים פרננדס: בחלק מהמקרים כן.

לימור לבנת: תן לי דוגמה למפעל פרטי שהמדינה מימנה לו את החלפת התשתיות.

אבשלום וילן: המדינה מקבלת את הכסף חזרה דרך הורדת מחיר החלב.

חיים פרננדס: מחיר החלב יירד ובמקום לשלם 1.53 שקל זה אמור לרדת כל הזמן, כי יש להם מקדם התייעלות בתוך המחיר הזה.

חיים פרננדס: ברגע שהרפת גדלה, ההתייעלות גדלה ואפשר להוריד את המחיר.

חיים פרננדס: בסופו של דבר גם הצרכן ישלם פחות.

אבשלום וילן: זו עיסקה שכדאית לכל הצדדים זולת המושבניק הקטן.

יוסף יצחק פריצקי: אני בוודאי בעד איכות סביבה, אבל יכולות להיות 500 משפחות שיידפקו מזה.

יוסף יצחק פריצקי: האם יש איזושהי קרן או עתודה למען המשפחות האלה?

שלום שמחון: המשפחות האלה בעצם מוכרות את המכסה לשכן שלהן.

שלום שמחון: יש להן שתי אפשרויות – או להתמזג עם השכן או למכור לו את המכסה.

שלום שמחון: יש כאלה שמוכרים את המכסה וזה בעצם מהווה את הפנסיה שלהם.

לימור לבנת: זה בסדר בעיניי, אבל אני לא מצליחה להבין מדוע מדינת ישראל – ואיזה מקבילה יש לזה – מממנת בסקטור הפרטי או העסקי רפורמות כאלה.

סמדר אלחנני: כל דבר בענף החלב מפוקח על ידי הממשלה – המחיר, המכסות וכו'.

לימור לבנת: זו הבחנה בין פיקוח למימון.

אבשלום וילן: העיסקה כדאית למדינה, כי הורדת המחיר מורידה גם את הסבסוד של המדינה.

סמדר אלחנני: הסדר דומה היה גם בענף הלול.

לימור לבנת: זה קורה תמיד רק בחקלאות.

שלום שמחון: המהלך משולב בשני דברים – מצד אחד אינטרס של המדינה לגרום לכך שלא יהיה זיהום של מקורות המים ולעודד את החקלאים להשקיע בתשתיות.

שלום שמחון: מצד שני האינטרס של המדינה להוריד את מחירי החלב.

שלום שמחון: במסגרת הזאת נעשה הסכם בין החקלאים לבין המדינה, שהמשמעות שלו היא הורדה של תשע אגורות מהתמורה שהחקלאים אמורים לקבל.

שלום שמחון: כלומר, חלק מהתקציב לרפורמה בא מהחקלאי וזה אומר שחלק מהחקלאים יצטרכו להיפלט מהענף.

לימור לבנת: אני מבינה את הכל, אבל אתם לא עונים לי על השאלה.

יוסף יצחק פריצקי: השאלה היא מדוע מממנים את הרפורמה בענף הזה ולא בענפים אחרים.

יוסף יצחק פריצקי: יש תעשיות מזהמות בהיקף ענק וגם שם אכפת לי מאיכות הסביבה.

שלום שמחון: אני מבקש להעמיד פניה זו להצבעה.

שלום שמחון: בעד – הרוב החלטה: פניה מספר 6-355 אושרה.

שלום שמחון: פניה מספר 346.

אורן גלעד: פניה זו נועדה להעביר כסף של המשרד, שנמצא כרגע בעודף, לשתי תקנות שנמצאות בגירעון.

אורן גלעד: העברה אחת של 205 אלף שקל לפעולות רשפ"ת – רשות לשיתוף פעולה תעשייתי - והעברה שניה היא של 44 אלף שקל למיחשוב של המשרד.

אבשלום וילן: עם סכום כזה מתעסקת ועדת הכספים?

אורן גלעד: זו העברה בין תוכניות ולכן צריך את אישור הוועדה.

שלום שמחון: אני מבקש לאשר פניה מספר 346.

שלום שמחון: בעד – הרוב החלטה: פניה 346 אושרה.

שלום שמחון: פניה מספר 033 - 38.

אורן גלעד: מדובר בעודפים מחויבים בסך 308 מיליון שקל.

אורן גלעד: ההעברה המרכזית היא למרכז השקעות.

אורן גלעד: חבר הכנסת ליצמן ביקש לדבר עם אינטל והשאלה היא אם זה עדיין עומד בעינו.

אורן גלעד: אני רוצה לציין שבסופו של דבר הם קיבלו את הכסף.

יעקב ליצמן: אני אמרתי שאתה הוצאת למעשה את הכסף בלי אישור של ועדת הכספים.

אורן גלעד: מדובר בעודפים מחויבים לשנת 1999.

אורן גלעד: הסיבה לכך שנותרו עודפים מחויבים היא בעיקר בגלל שאינטל היתה אמורה לבצע סכום מסוים בשנת 1999, אך היא ביצעה פחות ממנו והעבירה חלק מהביצוע לשנת 2000.

אורן גלעד: מתחילת שנת 2000 ועד עכשיו היא כבר ביצעה את כל ההשקעה שלה.

אורן גלעד: כדי לא להיתקע עם מצב של גירעון במזומנים שלנו במרכז ההשקעות, אנחנו צריכים להעביר את מה שחשבנו שנוציא בשנה שעברה עבור אינטל ולא הוצאנו, כדי שמפעלים אחרים יוכלו לבצע.

אורן גלעד: כלומר, אומנם אינטל כבר סיימו השנה לבצע את ההשקעה שלהם ולכן הם גמרו בעצם כמעט את כל הכסף של מרכז ההשקעות, אך כדי שנוכל לשלם למפעלים אחרים אנחנו צריכים להעביר את אותו כסף.

אבשלום וילן: אינטל ייצאו בשנה האחרונה בהיקף של 1.27 מיליארד דולר, והם עולים כל הזמן.

אבשלום וילן: יש להם קצב יצוא של 3 מיליון דולר ליום.

עופר חוגי: מה זה תמיכות לשיווק בחו"ל?

אורן גלעד: גם כאן אלה עודפים מחויבים.

אורן גלעד: התמיכה היא למפעלים שמייצאים לחו"ל.

עופר חוגי: דה-הרטוך עבר על הקריטריונים?

אורן גלעד: בוודאי.

אורן גלעד: זו קרן שנותנת על פי קריטריונים בכל הארץ – גם במרכז הארץ וגם בפריפריה.

עופר חוגי: במי תומכים?

אורן גלעד: תומכים במפעלים עצמם לגבי תוכניות שיווק.

אורן גלעד: ברגע שמפעל מציג תוכנית שיווק בחו"ל, המדינה משתתפת בחלק ניכר מהתקציב.

יוסף יצחק פריצקי: כמה מהתקציב של מרכז ההשקעות נוצל?

יוסף יצחק פריצקי: יש טענות שלמרות האישור התקציבי, בפועל התקנה התקציבית הזאת נוצלה מעט מאוד.

אורן גלעד: הניצול של התקנה הזאת הוא כרגע של כמעט מאה אחוז.

אורן גלעד: בחלק גדול מהתקנות האלה יש ניצול של כמעט 90% ובעיקרון הכסף אמור להספיק עד סוף החודש.

אורן גלעד: מעבר לזה נהיה חייבים להשתמש בעודפים המחויבים.

שלום שמחון: אני מבקש לאשר פניה מספר 033 – 38.

שלום שמחון: בעד – הרוב החלטה: פניה 033 – 38 אושרה.

שלום שמחון: פניה 027 – 06.

שלום שמחון: שר הפנים מציע שינויים בתקציב משרדו.

עמית לנג: מדובר פה על תוספת של ארבע משרות למינהל האוכלוסין למרכז מידע טלפוני בשעות העבודה, על מנת לצמצם את הלחץ על הלשכות והגעה של אזרחים ללא צורך.

עמית לנג: הפונים יוכלו לקבל את כל התשובות שצריך בטלפון וכך חלקם לא יצטרך להגיע וחלקם מן הסתם כן יצטרכו להגיע.

עופר חוגי: באיזה נושאים יענו בטלפון?

עמית לנג: בנושא מינהל האוכלוסין – תעודת זהות, דרכון, רישום וכל הדברים האחרים שמינהל האוכלוסין עוסק בהם.

עופר חוגי: מדובר בתקנים מיוחדים?

עמית לנג: לא, תקנים רגילים.

יוסף יצחק פריצקי: מה קורה עם הלשכה במזרח ירושלים?

עמית לנג: הנושא הזה מטופל.

עמית לנג: יש תוכנית מסודרת, אבל זה לוקח קצת זמן.

שלום שמחון: אני מבקש לאשר פניה זו.

שלום שמחון: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניה 027 – 06 אושרה.

שלום שמחון: פניה מספר 041 – 34.

שלום שמחון: שר התשתיות מציע שינויים תקציביים.

טלי תורג'מן: פניה זו נועדה לתקצב את יחידת הפיקוח על המכרות.

טלי תורג'מן: היינו מעונינים להעביר כסף מהמטה למכון הגיאולוגי.

טלי תורג'מן: יש הרבה מכרות בארץ והם אמורים לשלם למדינה תמלוגים, אך הם לא עושים את זה.

טלי תורג'מן: לפיכך רוצים להקים את יחידת הפיקוח על המכרות.

עופר חוגי: עד היום לא היה פיקוח על זה?

יוסף יצחק פריצקי: אתם עובדים בתיאום עם המשרד לאיכות הסביבה?

יוסף יצחק פריצקי: יש כריה בלתי חוקית בכל הארץ, מחצבות פרטיות נפתחות כל יום שני וחמישי ואנשים עושים מה שמתחשק להם בדבר הזה.

טלי תורג'מן: יש יחידה בתוך משרד התשתיות שאחראית גם על הפיקוח על המחצבות והם גם אמורים לתת רשיון לאנשים שצריכים לפתוח מחצבה.

יוסף יצחק פריצקי: בפועל זה לא כך.

יוסף יצחק פריצקי: מה עושה המשרד בפועל כנגד כורים בלתי חוקיים?

יוסף יצחק פריצקי: כמה מפקחים יש, כמה עובדים במחלקה?

יוסף יצחק פריצקי: שודדים את המדינה מימין ומשמאל בלי תמלוגים ובמקומות שאסור היה לעשות את זה.

יוסף יצחק פריצקי: צריך להיות אדם טיפש בשביל לשלם הון עתק וגם לשלם לתמלוגים כשהוא יכול לגנוב חול או לכרות אבנים.

טלי תורג'מן: עד היום היה מפקח אחד במשרד ועוד מפקח אחד בחוץ.

טלי תורג'מן: לא היתה להם שום אפשרות לפקח על הנושא הזה.

טלי תורג'מן: עכשיו רוצים להוסיף עוד שלושה אנשים, שיועברו מהמכון הגיאולוגי למטה.

יוסף יצחק פריצקי: והם יצליחו לעשות את כל העבודה?

טלי תורג'מן: אני לא יכולה להבטיח שזה יהיה הכי אפקטיבי בעולם.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש לדעת כמה כתבי אישום הוגשו נגד מחצבות בלתי חוקיות, את תוכנית העבודה וכן כל מה שנעשה בתחום הזה.

טלי תורג'מן: אני אעביר לכם את כל הפרטים.

שלום שמחון: אני מבקש לאשר פניה 041 – 34.

שלום שמחון: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניה 041 – 34 אושרה.

שלום שמחון: פניה מספר 005 –09.

שלום שמחון: שר החוץ מציע שינויים בתקציב משרדו.

יוליה אלברטון: מדובר בשינויים פנימיים – התאמות סוף שנה.

יוליה אלברטון: לפי הוראה של החשב הכללי, כל התקנות של קניית שירותי כוח אדם צריכות לשבת במיון כלכלי מסוים, על מנת שיהיה מעקב על כמות כוח האדם המועסקת דרך קבלנים.

יוליה אלברטון: לפיכך ביקשנו ממשרד החוץ שאת כל אותו כסף שמיועד לקניית שירותי כוח אדם ומפוזר בכל מיני תקנות ירכזו בתקנה אחת שתיועד בדיוק למטרה הזאת.

יעקב ליצמן: יש לכם גם מעקב אחר גובה השכר בחברות כוח האדם?

יוליה אלברטון: מדובר בקניית שירותי כוח אדם.

יוליה אלברטון: התקנה הזאת בעצם נועדה שמעכשיו יהיה מעקב מסודר.

עופר חוגי: האם זה יהיה כמו במשרד הבריאות שיש אגודה לקידום הבריאות והיא שמגייסת את העובדים ומפעילה אותם, או שבתוך משרד החוץ תקום יחידה שתהיה אחראית על העובדים?

יוליה אלברטון: לא תהיה יחידה שתהיה אחראית על הגיוס של העובדים, אלא יש מכרזים של שירות המדינה מול הקבלנים וחברות כוח אדם.

יוליה אלברטון: חברות כוח האדם מגייסות כוח אדם.

יוליה אלברטון: כדי שיהיה סדר ושהנושא הזה לא יהיה פרוץ ושנוכל לנהל מעקב אחר כמות כוח האדם שמעסיקים ואחרי השכר שמשולם להם, ביקשנו ליצור איזושהי תקנה נפרדת.

עופר חוגי: עד היום כל אגף פנה ישירות לחברת כוח האדם?

יוליה אלברטון: בדיוק.

יוליה אלברטון: היום אנחנו רוצים שזה יהיה מרוכז בתקנה אחת שתמוין במיון כלכלי מאוד מסוים.

עופר חוגי: עושים את זה בכל המשרדים?

יוליה אלברטון: כן.

יוליה אלברטון: זו הוראה כללית של החשב הכללי לגבי כל המשרדים ולגבי כל תקציב המדינה.

שלום שמחון: אני מבקש לאשר פניה 005 – 09.

שלום שמחון: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניה 005 – 09 אושרה.

שלום שמחון: פניה 046 – 70.

אסף רגב: מדובר על שינויים בתקציב הפיתוח של משרד הבינוי והשיכון לשם פיתוח מגרשים בשכונת רמיה בכרמיאל.

אסף רגב: זה בגין הסכם פינוי שנחתם בין מינהל מקרקעי ישראל לבדואים בשכונת רמת רבין, כדי שניתן יהיה להמשיך לשווק קרקעות בשכונה.

עופר חוגי: משנת 1992 עוד לא הסתיים הפינוי שם?

אסף רגב: לא, רק עכשיו עושים את פיתוח התשתית.

אסף רגב: מדובר על בדואים שתפסו את הקרקע בשכונת רמת רבין בכרמיאל וכדי לפנות אותם הסכימו לעשות פיתוח תשתיות בשכונת רמיה.

אסף רגב: מדובר ב-60 משפחות של בדואים שהסכימו לעשות להן פיתוח תשתיות.

אסף רגב: מינהל מקרקעי ישראל הגיע עם הבדואים להסכם פינוי.

עופר חוגי: כמה שילמו להם?

אסף רגב: אומדן עלות הפיתוח הוא כ-7 מיליון שקל.

עופר חוגי: אז כל משפחה קיבלה הרבה.

אסף רגב: אתה טועה.

אסף רגב: מדובר באומדן עלות פיתוח.

אסף רגב: ההסכם אומר שהם מקבלים קרקע מפותחת.

אסף רגב: ברגע שהקרקע תהיה מפותחת הם יעברו לשם.

עופר חוגי: אם נעשה היום איזושהי היאחזות במקום כלשהו, יתנו לנו גם פיתוח?

שלום שמחון: אני מבקש לאשר פניה 046 – 70.

שלום שמחון: הצבעה בעד – הרוב

עופר חוגי: אני מבקש רוויזיה.

שלום שמחון: פניה מספר 050 – 70.

אסף רגב: מדובר על עודפים מחויבים לשנת 1999 בסך 213 מיליון שקל.

אסף רגב: מדובר על התחייבויות שנחתמו בשנת 1999 ולא הספיקו לשלם אותם באותה שנה ולכן משלמים אותם בשנת 2000.

יצחק כהן: איפה נמצא הסעיף של פיתוח מבני דת במשרד השיכון שהיה צריך לעבור לוועדה הבינמשרדית?

אסף רגב: בתקציב 1999 זה לא היה.

יצחק כהן: זה היה.

יצחק כהן: אם זה לא קיים בפניה הזאת, אני מציע שתיקח את זה בחזרה ותחזיר אותה עם זה, ואז נוכל לאשר.

אסף רגב: היתה פניה קודמת שאני לא יודע אם הועברו לשם עודפים.

יצחק כהן: עד לרגע זה לא הועברו עודפים.

יוסף יצחק פריצקי: אני מסתכל על הסעיף שמדבר על רכישת דירות סוכנות.

יוסף יצחק פריצקי: בעצם אתם אומרים שאין בכלל הרשאה להתחייב, אך למרות זאת פתחתם את התקנה התקציבית הזאת ב-100 מיליון שקל כעודפים מחויבים?

אסף רגב: אנחנו חייבים להשתמש בזה לשיפוי הסוכנות במסגרת מבצע הדיור הציבורי.

אסף רגב: אלה הכנסות שהתקבלו בשנת 1999, יש כנגדם התחייבויות והעבירו אותם בשנת 2000.

אסף רגב: כל העודפים שכתובים כאן הם עודפים שנרשמו כנגדם התחייבויות בשנת 1999.

יוסף יצחק פריצקי: מאיפה היתה ההתחייבות הזאת אם היא לא באה לפה?

יוסף יצחק פריצקי: 706924 היא תקנה חדשה.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש לקבל פירוט לגבי מה קרה בתקנה הזאת.

יצחק כהן: כמה דירות נמכרו בדיור הציבורי?

אסף רגב: אני יכול להעביר לך את הנתונים.

שלום שמחון: כרגע לא נאשר את הפניה הזאת עד שיועברו עודפים גם של תקציב הוועדה הבינמשרדית למבני דת.

שלום שמחון: פניה 349.

אסף רגב: מדובר על העברה של 122 אלף שקל מתקציב הקניות של משרד הבינוי והשיכון לתקציב עבודה בלתי צמיתה.

אסף רגב: בעקבות ביצוע שנוצר בתקנות האלה המשרד החליט להעביר 122 אלף שקל מהקניות לשכר של עבודה בלתי צמיתה.

אסף רגב: בנוסף יש עוד שינויים פנימיים שנמצאים בתוך התוכנית לתגבור התקציב של עבודה בלתי צמיתה.

שלום שמחון: אני מבקש לאשר פניה מספר 349.

שלום שמחון: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניה 349 אושרה.

שלום שמחון: פניה מספר 014 – 78.

אלעד תמרי: מדובר בהעברת יתרת העודפים המחויבים לתקציב שנת 2000 בתקציב הפיתוח של משרד התיירות.

יעקב ליצמן: ביקשתי לא לדון בפניה הזאת אם המנכ"ל לא יופיע בוועדה.

אלעד תמרי: אלה דברים טכניים לגמרי ואין שום סיבה לא לאשר.

יעקב ליצמן: אני רוצה שהוא יבוא לוועדה, כי הוא צריך להתנצל בפני הוועדה שהוא ברח באמצע הישיבה בה דנו על התיירות.

יעקב ליצמן: עד שהוא לא יבוא אישית לוועדה, אני מתנגד לאשר כל פניה למשרד התיירות.

שלום שמחון: אם כך לא נדון בפניה זו.

שלום שמחון: פניה מספר 043 – 04.

חיים פרננדס: מדובר על העברת עודפים של 2.5 מיליון שקל ללשכת הקשר נתיב.

חיים פרננדס: אלה עודפים שיצאו בגינן התחייבויות בשנת 1999 וזה עובר עכשיו לשנת 2000.

יוסף יצחק פריצקי: אני מזמין את כל החברים לקרוא את דוח מבקר המדינה בעניין לשכת הקשר נתיב.

יוסף יצחק פריצקי: זו לשכה שהיה צריך לסגור אותה מזמן, דבר שאסור שיהיה ואני מתפלא שהוא עוד ממשיך להיות מתוקצב ב-61 מיליון.

חיים פרננדס: התקציב הזה במגמת ירידה.

חיים פרננדס: עושים רה-ארגון של כל הנושא הזה.

חיים פרננדס: אם תסתכל בפניה הנוספת תוכל לראות את המגמה הזאת.

יוסף יצחק פריצקי: כמה היה תקציב נתיב בשנה שעברה?

חיים פרננדס: אני יכול להעביר לך את הנתונים.

יוסף יצחק פריצקי: אני יכול להראות לך שהתקציב לא ירד.

יוליה אלברטון: התקציב היה 60 מיליון.

יוסף יצחק פריצקי: והיום הוא 63 מיליון.

יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שאסור לתת כסף ללשכה הזאת, אסור לגעת בדבר הזה וצריך היה כבר לסגור אותה.

יוסף יצחק פריצקי: יש דוח מבקר המדינה שאמר לקחת את העסק ולסגור אותו.

יוליה אלברטון: עושים את זה, אבל באופן הדרגתי.

חיים פרננדס: הפניה הבאה מראה צמצום רציני בלשכה, כך שאפשר ללמוד על המגמה.

עופר חוגי: יש גידול של 100 מיליון שקל במשרד ראש הממשלה בשנת התקציב 2001.

עופר חוגי: אם אתה אומר שנתיב יצטמצם, תסביר לי למה הגידול?

יוליה אלברטון: תקציב נתיב נמצא בתקציב משרד ראש הממשלה, אבל אין שום קשר בין התוספת שאושרה למשרד ראש הממשלה לבין התקציב של נתיב.

יוליה אלברטון: התקציב של לשכת הקשר נתיב לשנת 2001 מקוזז ב-0.8 מיליון שקל ובנוסף יש עוד קיצוץ, שמי שאחראי על נתיב ביצע אותו.

יוליה אלברטון: 100 המיליון של משרד ראש הממשלה לא קשורים לזה.

שלום שמחון: אני מבקש לאשר פניה מספר 043 –04.

שלום שמחון: הצבעה בעד – 2 נגד – 3 אני מבקש רוויזיה.

שלום שמחון: פניה מספר 339.

חיים פרננדס: פניה זו מתייחסת אף היא לנתיב.

חיים פרננדס: רואים פה צמצום משמעותי בכוח האדם של שמונה תקני כוח אדם שמועברים משיא כוח אדם לקניות.

עופר חוגי: איזה קניות?

חיים פרננדס: קניות באופן כללי – שירותי כוח אדם קבלניים, אחזקה, ניקיון וכו'.

יצחק כהן: הם הרי יושבים בקונסוליות, אז איזה הוצאות יש להם?

חיים פרננדס: הם צריכים להשתתף בהוצאות.

יוליה אלברטון: יש להם גם תוכנית מחשוב.

שלום שמחון: מי בעד לאשר פניה מספר 339?

שלום שמחון: הצבעה בעד - 2 נגד - 3 אני מבקש רוויזיה.

שלום שמחון: פניה 018-22.

רוני ארד: הפניה כוללת העברת עודפים מחויבים לשנת 1999 לשנת 2000 בתקציב משרד הדתות בסך 133,959 אלפי שקלים.

יוסף יצחק פריצקי: אנחנו עכשיו בסוף שנת 2000.

יוסף יצחק פריצקי: האם עד עכשיו לא שילמתם את זה?

רוני ארד: יש מספר סעיפים שהיו לנו בעיות איתם עוד לפני שהעברנו.

רוני ארד: לדוגמה, סעיף מבני דת – לא היה ברור לנו ולא קיבלנו את כל האישורים ממשרד הדתות לגבי מה כוללים האישורים האלה.

רוני ארד: עד שלא קיבלנו את כל האישורים לא יכולנו להעביר את זה.

רוני ארד: לגבי סעיפי תמיכות לא היה ברור והיינו צריכים לראות את האישור שקיבל המשרד בשנה שעברה לכנס ועדת תמיכות יותר מאוחר.

רוני ארד: מהרגע שהאישורים הגיעו העברנו את העודפים.

רוני ארד: עשינו את זה בצורה מרוכזת, כדי לא לבוא כל שבוע עם פניה של שלושה סעיפים.

רוני ארד: כרגע יש לנו את כל התשובות.

יעקב ליצמן: האם שילמתם את הרזרבה להבטחת הכנסה?

רוני ארד: לפני חודש וחצי העברנו את הרזרבה להבטחת הכנסה לפי החישובים של משרד הדתות.

רוני ארד: לא היה צריך להיות חסר שם כסף.

רוני ארד: צריך להזכיר שיש סעיף של הוצאה מותנית בהכנסה של 1.5 מיליון שקל שלא ברור אם הועברה לשם.

רוני ארד: אף אחד ממשרד הדתות לא פנה אליי בקשר לזה.

יעקב ליצמן: האם ידוע לך שהחודש לא העבירו?

רוני ארד: לא רק שלא ידוע לי, אלא לא היתה שום פניה אליי ממשרד הדתות על כך שחסר שם כסף.

עופר חוגי: אני בכל זאת מבקש ממך לבדוק מדוע לא קיבלו כסף.

רוני ארד: האחריות לזה שלא שילמו לאברכים כסף היא לא שלנו.

שלום שמחון: מי בעד לאשר פניה מספר 018 –22 ?

שלום שמחון: הצבעה בעד – 5 נגד – 1.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש רוויזיה.

מאיר פרוש: מתי יתקיימו הרוויזיות?

שלום שמחון: מחר יתקיימו כל הרוויזיות, כולל הרוויזיות שאמורות היו להיות היום.

שלום שמחון: פניה מספר 014 – 41.

ארז ימיני: מדובר בהעברה של 300 אלף שקל לצורך העברה להתקשרות עם חברת מקורות, שמפעילה צוותי פיקוח באוטונומיה במסגרת ההסכמים עם הפלסטינים, כדי לוודא שלא קדחו יותר מדי ושאין הפרות של ההסדרים בנושא המים.

ארז ימיני: 125 אלף שקלים הם העברה בין אגפים שהתמזגו בתוך נציבות המים.

ארז ימיני: היה שם תקציב נפרד לנסיעות לחו"ל ולכן איחדנו אותו.

שלום שמחון: מי בעד לאשר פניה מספר 014 – 41?

שלום שמחון: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניה מספר 014 – 41 אושרה.

שלום שמחון: פניה מספר 348.

גלית אסף-שנהר: פניה זו נועדה להעביר 200 מיליון שקל בהרשאה להתחייב מהרזרבה הכללית לסעיף הפיתוח של הרכבת לשם רכישת ציוד נייד חדש.

גלית אסף-שנהר: כשרוכשים ציוד של הרכבת זה לשנתיים קדימה, כלומר מיום החתימה על החוזה ועד שמגיע הציוד, עוברים שנתיים.

יעקב ליצמן: אם יש כסף, אנחנו צריכים לדעת מאיפה הרזרבה.

גלית אסף-שנהר: המזומנים נמצאים בתקציב הרכבת ופה מדובר רק על ההרשאה.

יעקב ליצמן: כתוב מינוס 200 מיליון שקל ברזרבה הכללית.

גלית אסף-שנהר: זה בסעיף הרשאה להתחייב.

יעקב ליצמן: האם כל הסכום הוא רק הרשאה להתחייב ואם אין בתוך הכסף הזה גם תקציב של השנה?

גלית אסף-שנהר: יש תשלום מזומן בגין זה שחלקו יהיה השנה וזה מתקציב הרכבת.

גלית אסף-שנהר: פה זה פשוט הרשאה כדי שהיא תוכל לחתום חוזה.

גלית אסף-שנהר: כשחותמים על חוזה צריך הרשאה להתחייב על כלל העיסקה.

גלית אסף-שנהר: כשמפתחים את הרכבת צריך לצפות שנתיים מראש.

שלום שמחון: מי בעד לאשר פניה מספר 348?

שלום שמחון: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניה מספר 348 אושרה.

שלום שמחון: פניה 351.

ארז ימיני: פה מדובר על התאמה למעשה של תקנות שכר.

סמדר אלחנני: מדוע אין כאן סעיף נפרד לכוח אדם?

סמדר אלחנני: כוח אדם צריך להיות בסעיף נפרד, גם אם זה כוח אדם של חברות כוח אדם.

יוסף יצחק פריצקי: נאמר לנו שיש הוראה של החשב הכללי, שכל עניין כוח אדם הולך לתקנה תקציבית ספציפית.

ארז ימיני: בתקציב השוטף של נציבות המים יש מספר תקנות.

ארז ימיני: בתוך הסעיף הכללי של משק המים ישנם מספר סעיפים שמשמשים להעסקת כוח אדם והם גם מופרדים.

ארז ימיני: מה שיש כאן הוא למעשה קניית כוח אדם דרך חברות כוח אדם.

ארז ימיני: יש פה התאמה בתקנות מסוימות שהיה בהן עודף עקב ביצוע נמוך, והעבירו לתקנה שהיה בה ביצוע יותר גבוה והיה צורך לעשות את ההתאמות.

ארז ימיני: בתחילת שנה אנחנו תמיד נותנים הערכה לכל תקנה.

אנה שניידר: אבל מדוע לא עשיתם תקנה ספציפית לכוח אדם?

ארז ימיני: בחומר שמונח לפניכם אתם רואים תוכניות.

ארז ימיני: אצלי הפירוט הוא אחר.

יוסף יצחק פריצקי: נאמר כאן שעל מנת שוועדת הכספים תדע, אתם עושים תקנה תקציבית של כוח אדם.

יוסף יצחק פריצקי: איפה התקנה התקציבית הזאת?

ארז ימיני: היא נמצאת בתוך התוכנית.

ארז ימיני: אם תסתכל בחומר שאצלי תוכל לראות את הפירוט.

יעקב ליצמן: מדוע אנחנו לא מקבלים את החומר הזה?

אנה שניידר: כי החוק קובע שהוועדה מאשרת העברה מתוכנית לתוכנית.

שלום שמחון: מי בעד לאשר תקנה מספר 351?

שלום שמחון: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניה מספר 351 אושרה.

שלום שמחון: פניה 352.

ארז ימיני: מדובר פה בהפשרה של העתודות.

ארז ימיני: בתחילת השנה קשה לנו לדעת מראש מה יהיה.

ארז ימיני: היו עתודות בתקציב הביוב.

ארז ימיני: לקראת כל סוף שנה אנחנו יושבים עם המשרד ומפזרים את העתודות בין דברים שונים, כדי שהם יוכלו להשתמש בזה עוד במהלך השנה ולקדם תשתיות בנושא הביוב.

עופר חוגי: מה לגבי שכונת הארגזים?

ארז ימיני: הבעיה בשכונת הארגזים אינה קשורה לביוב, אלא עניין של תיעול, שהוא תחום של עיריית תל-אביב.

ארז ימיני: התיעול הוא במסגרת הרשות המקומית.

עופר חוגי: מי צריך לממן את התיעול?

ארז ימיני: התיעול ממומן מכספי הפיתוח שמשולמים לרשות המקומית.

עופר חוגי: בשכונת הארגזים אין מי שישלם ארנונה.

יוסף יצחק פריצקי: צריך להיות הגונים.

יוסף יצחק פריצקי: מציעים להם הסכם פינוי והם לא מקבלים אותו.

יעקב ליצמן: מה זה תאגיד ירושלים?

ארז ימיני: היתה תוכנית בתוך התקציב שדיברה על הקמת מתקן לטיפול שפכים מערבי.

ארז ימיני: מתקן הטיפול הזה הסתיים ואפילו בתקציב יותר נמוך מאשר האומדן.

שלום שמחון: מי בעד לאשר פניה מספר 352?

שלום שמחון: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניה מספר 352 אושרה.

שלום שמחון: פניה מספר 353.

ארז ימיני: בפניה זו מדובר בהעברת מזומנים, כדי לקדם את הפיתוח של מכשור בתחנות הידרולוגיות.

ארז ימיני: חלק מהחלטות הממשלה האחרונות היו בקשר להרחבת התחום הזה.

שלום שמחון: מי בעד לאשר פניה מספר 353?

שלום שמחון: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניה מספר 353 אושרה.

שלום שמחון: פניה מספר 037 – 05.

יוליה אלברטון: פניה זו עוכבה על ידי חברי הכנסת פריצקי וליצמן.

יוליה אלברטון: מדובר בהעברה מסעיף 13 לסעיף 05 דרך הרזרבה הכללית ללא שימוש ברזרבה הכללית.

יוליה אלברטון: בדברי ההסבר היה כתוב היערכות לרפורמה במס ואז נשאלתי על איזו היערכות ברפורמה מדובר.

יוליה אלברטון: חבר הכנסת ליצמן ביקש ממני לשנות את דברי ההסבר.

יעקב ליצמן: אני מבקש לדייק.

יעקב ליצמן: ביקשתי שתשני את דברי ההסבר של הפניה.

יעקב ליצמן: במקום לכתוב "רפורמה במס", שכבר לא קיימת, שתגדירי את זה בצורה אחרת.

יוליה אלברטון: באותו יום יצא לי לדבר עם יושב ראש הוועדה אלי גולדשמידט.

יוליה אלברטון: הגענו למסקנה ששינויים בדברי ההסבר יכולים לגרום לכך שאנחנו נתפסים כלא ישרים.

יוליה אלברטון: צריך לזכור שזה דבר שקשור לרפורמה במס ואין לנו מה להסתיר כאן.

יוליה אלברטון: לאחר התייעצות עם היושב ראש אלי גולדשמידט החלטנו שאנחנו מעדיפים להשאיר את דברי ההסבר כמו שהם, כי זה כן משקף את הפניה.

יוליה אלברטון: בפניה זו יש כמה העברות, כאשר רוב הסכום מיועד להקמה של יחידת מיסוי בינלאומית.

יוליה אלברטון: אומנם ההחלטה על הקמת היחידה והגיבוש הסופי של המבנה והרעיון של היחידה מופיעים במסגרת ההמלצות של הוועדה לרפורמה במס, אבל בין אם הרפורמה תעבור ובין אם לא, היחידה הזאת צריכה לקום.

יוליה אלברטון: ליחידה הזאת אין קשר לא למס העיזבון ולא לפקודת מס הכנסה ולא למיסוי שוק ההון.

יעקב ליצמן: עם כל הכבוד לחבר הכנסת גולדשמידט, אני לא מסכים לאשר את הפניה הזאת אם אין שינוי בכותרת של ההעברה.

יעקב ליצמן: היות שאני הולך להצביע נגד הרפורמה במס, הדבר הזה חשוב לי.

איוור קרשנר: אפשר לכתוב שזו העברה לצורך הקמת יחידת מיסוי בינלאומית.

איוור קרשנר: תחזירי את הפניה הזאת עם דברי הסבר נכונים.

סמדר אלחנני: יש פה בעיה בסעיף הרזרבה, כי יש מינוס ברזרבה.

יוליה אלברטון: אני מעבירה דרך הרזרבה.

סמדר אלחנני: אבל נקודת המוצא שלך היתה מינוס ברזרבה.

יוליה אלברטון: זה לא נכון.

יוליה אלברטון: אלה שתי פניות מקבילות שמעבירות את הכסף דרך הרזרבה.

יוסף יצחק פריצקי: מה שמפריע לי כאן שאתם מעבירים את זה כבר לסעיף הוצאה, למרות שהרפורמה עוד לא אושרה.

אנה שניידר: המיסוי הבינלאומי קיים בין אם יש רפורמה ובין אם לא.

יוליה אלברטון: זה מיועד למיסוי בינלאומי, לקורס הכשרת מפקחים על מנת שיעבדו ביחידה ולכיסוי תוספת כוח אדם ליחידה.

יוסף יצחק פריצקי: היחידה הזאת היא למלחמה בהון השחור, וזה דבר מאוד חשוב.

יוליה אלברטון: כדי שתהיה שקיפות מלאה יש פה גם תקנה של תפעול, שיש בה 110 אלף שקל שמיועדים לשיפור מבנה של פקיד שומה צפת.

יוליה אלברטון: זה הדבר היחיד שלא שייך.

שלום שמחון: מי בעד לאשר את פניה 037- 05?

שלום שמחון: הצבעה בעד – 2 נגד – 2 אני מבקש רוויזיה.

יוסף יצחק פריצקי: גם אני מבקש רוויזיה.

שלום שמחון: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.

שלום שמחון: - - - - - - - -