ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 178, 2000-10-23 10:00

אלי גולדשמידט: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים, הנושא הראשון על סדר היום: תקנות מס הכנסה, קביעת אחוז נכות, תיקון.

אלי גולדשמידט: הנושא עמד על סדר היום, הייתה אליי פנייה שלא לקיים את הישיבה מכיוון שלא כולם הוזמנו ולכן דחיתי את הישיבה על מנת שכל ארגוני הנכים שביקשו להופיע יוכלו להגיע, אני מקווה שזה אכן נעשה על מנת שנקיים דיון כמו שצריך.

אלי גולדשמידט: אני מבקש מגברת לומברוזו לעמוד על הנושאים המהותיים שיש בהם שינוי לעומת המצב הקודם, האחד לדוגמה, ההגבלה של עד 100% נכות.

תמר לומברוזו: זה טכני.

אלי גולדשמידט: הנושא השני, הוצאת המבחנים הנוספים מקביעת אחוזי הנכות.

תמר לומברוזו: זה למעשה גם טכני כי אנחנו מאמצים את ההוראות כפי שקיימות בתקנות הביטוח הלאומי, תקנה 14 בשינויים המחויבים.

אלי גולדשמידט: אם כך, תסבירי בבקשה את השינויים המהותיים.

תמר לומברוזו: בדיון הקודם הצגנו את התקנות הללו, למעשה יש בהן הרבה מאוד תיקונים טכניים הנדרשים לאור שינויים כאלה או אחרים שהיו בתקנות הביטוח הלאומי, שהן תקנות שעל פיהן מבחינה מהותית נקבע אחוז הנכות גם לעניין תקנות מס הכנסה.

תמר לומברוזו: נדרשו כמה תיקונים טכניים בעקבות שינויים שנעשו בתקנות.

תמר לומברוזו: ביניהם, הנושא של החישוב המיוחד, אופן החישוב, המבחן, קביעה לגבי איברים מסוימים, את הדברים הללו קבענו מפורשות.

אלי גולדשמידט: את מדברת על התאמה לדברים ששונו בתקנות הביטוח הלאומי?

תמר לומברוזו: לא, אלא כתוצאה משינויים במיקום של תקנות הביטוח הלאומי אנחנו עושים כעת תיקון טכני על מנת שהדברים יבוטאו בצורה מדויקת.

אלי גולדשמידט: תני לנו דוגמה.

תמר לומברוזו: על פי תקנות מס הכנסה, קביעת אחוז הנכות לפי סעיף 11 במתכונתו הנוכחית: אחוז הנכות לצד כל אחד מהניכויים אשר במבחנים שבחלקים א' ב' ו-ד' בתוספת תקנות הביטוח ובהתאם לכללים שבתוספת, ובלבד שאחוז הנכות של נכה לא יעלה על 100%.

תמר לומברוזו: זה המצב הקיים היום.

תמר לומברוזו: לפני כמה שנים, חלקים ג' ו-ד' של התוספת בתקנות הביטוח בוטלו וההוראות שלהם נכללו בגוף אותן תקנות.

תמר לומברוזו: למעשה מדובר בשינוי במיקום של תקנות הביטוח הלאומי והיום אנחנו מפנים את המיקום הנכון.

תמר לומברוזו: זה תיקון טכני כפי שאנחנו רואים אותו, לזה אנחנו מכוונים כשאנחנו אומרים תיקונים טכניים.

תמר לומברוזו: יש כמה תיקונים פרוצדורליים, שלאור הניסיון שאנחנו צברנו והוועדות שפועלות מכוח מס הכנסה, מצאנו לנכון לקבוע מספר הוראות, שהן דומות ביותר רק שמתחייבים שינויים כתוצאה מזה שאנחנו נציבות מס הכנסה לעומת ועדות של הביטוח הלאומי, לקחנו בעצם הוראות דומות שקיימות היום בתקנות של הביטוח הלאומי, של קביעת אחוז נכות לנפגעי עבודה, ביניהם, עיגול שבר כלפי השלם, כלפי מעלה, שזו הוראה חשובה מאוד וחיונית.

תמר לומברוזו: ביניהם קביעה של תחולה מחדש.

תמר לומברוזו: ביניהם, ביטול קביעה שהורשע אדם לקביעת דרגת הנכות.

תמר לומברוזו: אדם שבעצם עשה מעשה פלילי והייתה לו הרשעה לפי פקודת מס הכנסה ונושא ההרשעה הביא לו בעצם את הנכות לדרגה של 90% ומעלה, אנחנו אומרים שתבוטל הקביעה שלו.

תמר לומברוזו: יש הוראה מקבילה לזה בתקנות הביטוח הלאומי.

אנה שניידר: למשל, אם הוא נפצע במהלך שוד וכתוצאה מכך הוא הפך לנכה, לזה הכוונה?

תמר לומברוזו: לא.

תמר לומברוזו: אם הוא הורשע בעבירה לפי סעיפים 217, 220 לפקודת מס הכנסה, דהיינו, דיווח על הכנסה מסוימת תוך שהוא הציג מצגים מסוימים, מצגים שקריים והורשע, דרגה של הרשעה היא דרגה מאוד גבוהה, זו גם הדרגה שנדרשת בתקנות הביטוח הלאומי.

תמר לומברוזו: אומרים, שאם וקביעת אחוז הנכות שלו או של מישהו אחר הושפעה בשל הפעולות שבשלה הוא הורשע, רשאי הנציב להחליט שקביעת הוועדה בטלה.

אלי גולדשמידט: כלומר, את מדברת רק על עבירות שיש קשר ישיר בינן לבין קביעת דרגת הנכות שלו?

תמר לומברוזו: נכון.

אלי גולדשמידט: נניח שאדם מסר דיווח שקר למס הכנסה ולאחר מכן עבר תאונה או שחלה במחלה שגרמה לו לנכות של 100%, איך יכול להיות קשר?

תמר לומברוזו: למשל, אם אדם הציג מצג מסוים, מצג שווא על נכות מסוימת, הגיע לוועדה, בעקבות הנכות הזו הוא דיווח - - -

אלי גולדשמידט: אז לא מגיעה לו נכות.

אלי גולדשמידט: אם לא מגיעה לו נכות, אני מניח שאף אחד לא יתווכח על זה, אבל אם מגיעה לו נכות על פי מצבו הרפואי, אני לא מבין את העניין.

תמר לומברוזו: אנחנו מדברים רק על מצבים שבהם הורשע, אחוז הנכות הושפע מהפעולות שבשלן הוא הורשע.

אלי גולדשמידט: תני לנו דוגמה.

תמר לומברוזו: הדוגמה היא, שהוא הציג בפני הוועדה הרפואית מצג רפואי מסוים – זה מקרה מאוד קיצוני, אני לא יודעת עד כמה קיימים המקרים הללו - מצג שקרי.

תמר לומברוזו: אין הוראה היום שאומרת, איך לטפל באותן הטבות שהוא קיבל בשל אותו מצג.

אנה שניידר: למה זה קשור להרשעה בעבירה לסעיף 220 לפקודת מס הכנסה?

תמר לומברוזו: סעיף 220 לפקודת מס הכנסה הוא סעיף שמצביע על מרמה, מצג כוזב, מצג שווא.

אנה שניידר: אבל הוא בעצם הציג מצג שווא לפי הדין הכללי.

אנה שניידר: אם מישהו עשה עבירה כללית במהלכה הפך לנכה, למה המדינה צריכה לתת לו פטור ממס הכנסה?

אלי גולדשמידט: הנושא הזה לא ברור לי.

אלי גולדשמידט: אולי הוא צודק אבל אני לא מבין את הסיטואציה.

תמר לומברוזו: אולי כדאי שנציג הביטוח הלאומי ייתן דוגמה לסעיף מקביל שקיים אצלם בתקנות.

רועי קרת: התקנות שלנו משנת 1956 והסעיף ישן מאוד, אני לא יודע אם היום היו כותבים כזה סעיף, אבל הרעיון בא לפתור מצבים שבהם נעשה זיוף שבעקבותיו נקבע אחוז נכות לא מתאים.

אלי גולדשמידט: אבל במקרה כזה צריך להוריד לו את אחוז הנכות בלי קשר למס הכנסה.

אלי גולדשמידט: אני מודה, אני עדיין לא מבין את הסעיף הזה.

תמר לומברוזו: ההרשעה בעצם לא רק מאיימת את הקביעה.

אלי גולדשמידט: אז יש כאן פגם מאוד חמור בדין, אם אדם רימה בקביעת אחוז הנכות שלו, הציג מצג שווא ובמקום 100% נכות הוא צריך לקבל 50% נכות, אין דרך במערכת שלנו להוריד אותו ל-50%?

רועי קרת: על פי התקנות, כל ועדה רפואית חדשה שתדון מחדש, הקביעה שלה תהיה רק מפה ואילך, השאלה מה קורה על העבר?

אלי גולדשמידט: זה לא בסדר, צריך לסדר זאת.

רועי קרת: זו תקנה שמסדרת זאת.

אלי גולדשמידט: רק אם יש הרשעה.

אלי גולדשמידט: להפך, אם אדם רימה, הציג מצג שווא וקיבל זכויות על בסיס מצג השווא הזה, תבטל לו את הזכויות.

אמנון כהן: כמה זמן אחורה אפשר לבטל לו את הזכויות?

תמר לומברוזו: מהקביעה.

אמנון כהן: איך הוא יחזיר את כל הכסף.

אמנון כהן: חוק התיישנות – שבע שנים.

אלי גולדשמידט: אם מישהו לקח במרמה כספים מהמדינה כשלא הגיעו לו, הוא בריא כמו שור אבל הוא הציג מצג שווא, מה אתה רוצה שהוא לא יחזיר את הכסף?

אמנון כהן: אבל מדי כמה שנים ישנה ועדת בדיקה נוספת.

אלי גולדשמידט: לכן הם אומרים מכאן ואילך.

אלי גולדשמידט: נניח שהוא שיחד רופא והרופא נתן לו תעודה רפואית, על פי התעודה הרפואית הוא חולה אבל הוא בעצם בריא לכל דבר וכתוצאה מכך הוא מקבל כסף מהמדינה 20 שנה.

תמר לומברוזו: אני סוקרת את אותם נושאים שהם הוראות מקבילות להוראות שקיימות בתקנות הביטוח הלאומי.

תמר לומברוזו: ציינו את ההוראה של תחולה של קביעה מחדש.

תמר לומברוזו: יש אפשרות על פי התקנות, הן לנכה והן לנציב מס הכנסה, לבקש קביעה מחדש של הנכות.

תמר לומברוזו: אנחנו מבקשים בשני המצבים הללו, שהקביעה לא תחול רטרואקטיבית אלא מעת הגשת הבקשה.

אלי גולדשמידט: למה, ואם זה מגיע לו?

תמר לומברוזו: בסייג, שאם אדם אושפז כתוצאה מהחמרה, בעצם הייתה לו מניעה בהגשת הבקשה לקביעה מחדש, תוך פרק זמן של 90 יום מיום שחרורו - - -

אלי גולדשמידט: ואם מדובר באדם שהוא לא בעניינים, אז מה, הוא לא נכה כתוצאה מזה שהוא לא עמד על זכויותיו?

תמר לומברוזו: אנחנו מדברים על קביעה מחדש.

תמר לומברוזו: קביעה מחדש מגיעה לאחר שאדם מגיש בקשה לנכות בוועדה רפואית, לא קבעו לו את דרגת הנכות הנדרשת לעניין סעיף 9 (5).

תמר לומברוזו: הגיש על זה ערר לוועדה רפואית לעררים, ועדת רפואית אחרת קבעה אחוז נכות שלא עולה כדי אחוז הנכות שקבוע לעניין סעיף 9 (5), שזה 90% נכות לפחות.

תמר לומברוזו: היום אנחנו נמצאים במהלך של חקיקה ראשית, שאמורה להגיע לכנסת בתקופה הקרובה, שתהיה אפשרות לערער לבית משפט מחוזי על החלטה של ועדת ערר רפואית.

תמר לומברוזו: ההליך שאנחנו מדברים בהוראה של הקביעה מחדש, אנחנו מדברים על חידוש ההליכים לאחר שתמו כל הליכי הערעור.

תמר לומברוזו: אנחנו מדברים על אדם שלמעשה היה בהליכים הללו, אנחנו מדברים על אוכלוסייה שערה לזכויות שלה על פי התקנות הללו.

אלי גולדשמידט: מה המצב היום?

תמר לומברוזו: היום אין הוראה.

אלי גולדשמידט: תגדירי את המצב.

אלי גולדשמידט: מה יכול הנכה לעשות נכון להיום?

תמר לומברוזו: מהמועד שהנכה סבור שחלה החמרה במצבו, הוא מגיש בקשה לקביעה חדשה.

אנה שניידר: היום יש אי התאמה בין התקנות של הביטוח הלאומי לתקנות מס הכנסה.

אלי גולדשמידט: את זה הבנתי, אולי התקנות האלה צודקות, אבל אני שואל שוב, אם חל שינוי לרעה במצבו של הנכה, מה הוא יכול לעשות?

תמר לומברוזו: הוא רשאי להגיש בקשה לקביעת דרגת נכות חדשה.

אלי גולדשמידט: ואז זה יחול רטרואקטיבית שש שנים?

תמר לומברוזו: סעיף 25 ו-26 אינם מוגבלים בתאריך.

אלי גולדשמידט: מה המצב היום ומה אתם מבקשים לתקן?

תמר לומברוזו: היום סעיפים 25 ו-26 קובעים, שאם עברו שישה חודשים מאז שנקבע אחוז נכותו של הנכה בתקנות אלה, תקנות מס הכנסה, רשאי הנכה לבקש קביעת אחוז מחדש אם הביא אישור מרופא כי מצבו הרפואי הוחמר.

תמר לומברוזו: הוראות אלה יחולו בשינויים המחויבים.

אלי גולדשמידט: אני מרגיש שאני שואל ואני לא מקבל תשובות, אני שואל, מה המצב של היום ומה אתם מבקשים לשנות, מה המצב היום מבחינת בקשה לקביעה מחדש של אחוז נכות?

תמר לומברוזו: היום אין הוראה מפורשת שאומרת ממתי חלה הקביעה.

תמר לומברוזו: למעשה היא קובעת את הנסיבות שבהן רשאי אדם להגיש בקשה.

אלי גולדשמידט: יש החמרה במצב רגלי, אני מבקש שאחוז הנכות יהיה גבוה יותר.

אלי גולדשמידט: קבעו לי אחוז נכות, מה המצב, זה חל רטרואקטיבית?

אנה שניידר: פנית היום אבל במסמך כתוב שההחמרה חלה לפני שנה.

אנה שניידר: אני מניחה שמה שקורה היום, אתה מקבל את אחוז הנכות מאותו רגע שהוועדה הרפואית מאשרת את המסמכים שלך.

אלי גולדשמידט: מה מבקשים עכשיו, שזה לא יחול רטרואקטיבית?

אלי גולדשמידט: אם יסתבר שההחמרה שלי חלה מלפני שנה, למה אני צריך לקבל את אחוז הנכות רק מרגע הגשת התביעה?

אלי גולדשמידט: מה מטרת הסעיף הזה, מלבד שזה חוסך כסף לביטוח הלאומי?

רועי קרת: לא מדובר בתקנות הביטוח הלאומי מדובר בתקנות מס הכנסה.

אלי גולדשמידט: אז מה, ואם התקנות האלה לא טובות אז אני צריך לאשר את תקנות מס הכנסה?

רועי קרת: אני יכול להסביר מה הרציונאל בביטוח הלאומי.

רועי קרת: יש שני רציונאלים, ראשית, ביטוח לאומי לא נועד לשמש חשבון חיסכון או חשבון בנק, זה נועד לכסות על צרכים מידיים סוציאליים ולכן כשאתה מגיש את הבקשה היא לא רטרואקטיבית, לא נצברות לך זכויות מביטוח לאומי ובוודאי שלא בנכות.

רועי קרת: הנמקה נוספת היא תופעה שבביטוח לאומי כל אחוז נוסף מקנה תוספת של תשלום ולכן אנשים מעונינים לחזור כל אימת שהם יכולים.

אלי גולדשמידט: שהרופאים יבדקו אם מגיע להם או לא מגיע להם.

רועי קרת: כשיש קביעה של ועדה רפואית ומערערים עליה בוועדה רפואית לעררים, רצינו לשים כמו שמקובל, איזשהו מחסום.

רועי קרת: לאחר שהתקיימה ועדה ראשונה וועדה שנייה וקבעה את אחוז הנכות, ישנה תופעה, שמנסים לחזור אחורה אל מעבר לקביעה של הוועדה הרפואית שאותה אנחנו רוצים למנוע.

ויצמן שירי: במקרה אני נכה צה"ל ולכן אני שואל, למה אתם לא מקשיחים עמדות עם נכי צה"ל, במה הם שונים מנכים רגילים, מדוע אחוז הנכות של נכי צה"ל על אותה פציעה של נכה מן המניין הוא פי שניים?

רועי קרת: צריך לשאול את משרד האוצר, את מי שמממן, מדובר בשני גופים שונים.

יצחק כהן: אם אדם אושפז בבית חולים וההחמרה חלה לפני הגשת הבקשה - - -

תמר לומברוזו: על אשפוז יש מענה.

תמר לומברוזו: בנושא תחולה של קביעה מחדש.

תמר לומברוזו: בין היתר אנחנו מבקשים למנוע מצב שבו יבקשו קביעה של החמרה תקופה ארוכה לפני מועד הגשת הבקשה כך שהוועדה לא יכולה לבחון את ההחמרה הלכה למעשה וזאת כאשר אנחנו רואים שבהיסטוריה ישבו שתי ועדות על המדוכה וקבעו אחוז נכות.

תמר לומברוזו: בוודאי לא יעלה על הדעת, שקביעה של הוועדה תחול מועדים שלגביהם קבעה ועדה קודמת.

אלי גולדשמידט: נניח שהוועדה הקודמת ישבה לפני שנה וההחמרה לפי המסמכים הם לפני שמונה חודשים, יש לאשר לפחות את התקופה הזו, זה לא פוגע בסמכות הוועדה הקודמת אם הולכים לפי ההנמקה הזו.

אלי גולדשמידט: את אומרת, שהוועדה הקודמת ישבה וראתה את הדברים והחליטה שזה המצב, היה ערעור ובוצעו הליכים וקבעו 50% נכות.

אלי גולדשמידט: יומיים אחרי הקביעה של ועדת הערר חלה החמרה ובאו לקביעה מחדש כעבור שנה.

אלי גולדשמידט: למה?

אלי גולדשמידט: כי האיש לא דאג לעצמו, שכח, היה במצוקה נפשית, בהליכי גירושין, הוצאה לפועל, בקיצור לא דאג לעניין.

אלי גולדשמידט: בקביעה מחדש אמרו שהוא צודק, משבוע לאחר הוועדה הקודמת הייתה החמרה ולכן מגיע לו עוד 10%, למה לא לתת לו? אני רוצה לעבור לתקנה 27.

תמר לומברוזו: תקנה 27 דנה באי התייצבות לבדיקה מחדש.

תמר לומברוזו: היום ההוראה לא ברורה לחלוטין, היא אומרת, שאם לא התייצב הנכה לבדיקה מחדש - - -

שלום שמחון: כל כמה זמן הוא צריך להתייצב לבדיקה מחדש?

תמר לומברוזו: הוא לא צריך להתייצב באופן תדיר מחדש לבדיקה, יש שני מצבים שקיימת אפשרות לדיון מחדש.

תמר לומברוזו: מסלול אחד, על פי בקשתו של הנכה, אם באמת ומצבו הוחמר.

תמר לומברוזו: זה תוך פרק זמן של שישה חודשים מאז הקביעה של הוועדה הרפואית.

תמר לומברוזו: אפשרות שנייה, שזה דיון מחדש לפי בקשת הנציב.

שלום שמחון: על פי מה הוא מחליט שאני צריך לבוא לבדיקה?

תמר לומברוזו: במקרים מאוד קיצוניים נעשה שימוש - - -

שלום שמחון: לאימא שלי, כל חצי שנה קוראים מחדש.

תמר לומברוזו: על פי בקשת הנציב, הוא מבקש דיון מחדש במקרים שהוא יודע שהמצב עשוי היה להשתנות, או שהוא קיבל אינפורמציה, או מתוך ידיעה, או מתוך הנסיבות של הנכה הספציפי הוא סבור שיש מקום לבחון מחדש את הנכות שלו.

תמר לומברוזו: זה לא סעיף שנעשה בו שימוש תדיר, בדקתי זאת אצלנו במערכת.

תמר לומברוזו: בעקבות בקשתו של יהודה דורון, שביקש שנבדוק את הנושא, אכן בדקנו ומצאנו, שלא נעשה שימוש שוטף בהוראה זאת, נאמר לי, שמדובר בשימוש של פעמים ספורות במהלך השנה.

תמר לומברוזו: אנחנו מדברים על נסיבות שבהן הנציב מבקש שייקבע דיון מחדש.

תמר לומברוזו: ההוראה מדברת מה קורה אם לא מתייצב הנכה לדיון כאשר הנציב ביקש לבחון מחדש - - -

שלום שמחון: את מדברת על אדם שנקבעה לו נכות קבועה ואתם מבקשים דיון מחדש.

תמר לומברוזו: זה לא צריך להיות רלבנטי ואפילו לגבי מי שנקבעה לו נכות לצמיתות.

תמר לומברוזו: גם אם נקבעה למישהו נכות לצמיתות, יש נסיבות שהוועדה סברה שזה לצמיתות ואחר כך, בעקבות דיון מחדש, היא ראתה שהיא טעתה והנכות שלו נמוכה יותר.

שלום שמחון: אני מבקש לדעת, איך מחליט הנציב לקרוא לי לדיון מחדש, אתם מפעילים משטר של מרגלים?

תמר לומברוזו: כאשר לנציב יש מידע או שיש נסיבות למשל של הכנסה או מביקורים במקום העסק והוא סבור שדרגת הנכות הקבועה בוועדה היא לא לגמרי מדויקת.

אלי גולדשמידט: למה זה לא נעשה על ידי הביטוח הלאומי, למה פתאום נציב מס הכנסה צריך להתעניין בדרגות הנכות?

אלי גולדשמידט: יש מערכת של ביטוח לאומי ואם היא חושבת שחל שינוי, היא צריכה לעשות זאת.

אלי גולדשמידט: יש כאן כפילות.

תמר לומברוזו: יש מקום להבחין, בתקנות הביטוח הלאומי יש את הפונקציות שמבקשות דיון מחדש.

תמר לומברוזו: בוועדות שקמות לעניין קביעת אחוז נכות לפי תקנות מס הכנסה, הפוסקים הרפואיים הם הפוסקים הרפואיים שנקבעים אך ורק לנושא של קביעת אחוז נכות.

אלי גולדשמידט: אבל יכול להיות מצב, שנציב מס הכנסה יזמן לדיון מחדש ובעקבות הזימון שלו ישתנה אחוז הנכות ובביטוח הלאומי זה לא ישתנה?

אלי גולדשמידט: כלומר, לצורך ביטוח לאומי יהיה אחוז הנכות בשיעור של 70% ולצורך מס הכנסה יהיה לו 50%, יכול להיות מצב כזה?

תמר לומברוזו: לא, צריך אולי להציג כמה צעדים אחורנית.

תמר לומברוזו: סעיף 9 (5) בפקודת מס הכנסה שקובע את הפטור ממס קובע, שקביעות מכוח חוקים מסוימים ומהם פרקים מסוימים מחוק הביטוח הלאומי הן קביעות שיחולו לעניין סעיף 9 (5) ואין צורך להגיע לקביעה מיוחדת לעניין מס הכנסה.

תמר לומברוזו: מי שלא נקבעה לו קביעה מכוח אחד מהחוקים הללו, יש לו את האפשרות שתיקבע לו הנכות והקביעה היא מכוח תקנות מס הכנסה, קביעת אחוז נכות.

תמר לומברוזו: האוכלוסייה הזו היא אוכלוסייה שלא נקבעה לה דרגת נכות.

אלי גולדשמידט: כל המקרים האלה הם מקרים שביטוח לאומי לא קבע דרגת נכות?

תמר לומברוזו: לא לפי נכי עבודה ולא פרק המתנדבים ולא לפי נכי צה"ל, יש רשימה של חוקים שהקביעה על פיהם מוחלת אוטומטית.

אלי גולדשמידט: כלומר, שיעורים שרק במקרים שבהם אין קביעה, זאת אומרת שלא יכולה להיות כפילות.

תמר לומברוזו: נכון.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת שמחון, אם כך, התשובה לשאלתך, מדוע נציב מס הכנסה מתערב בקביעה, זה רלבנטי רק במקרים שבהם לא הייתה ואין קביעת דרגת נכות על ידי מוסד אחד, לא על ידי המוסד לביטוח לאומי ולא על ידי שום מוסד אחר.

אלי גולדשמידט: רק במקרים האלה נציב מס הכנסה שולט בעניין.

עופר חוגי: זה לא נכון.

אלי גולדשמידט: רבותיי, אני רוצה להציע הצעה, יש לי תחושה שאנחנו לא בשלים להחלטות בעניין הזה, זה נראה לי מורכב, למשל תקנה 15, שלא דנו בנושא של הנכות הפונקציונלית.

תמר לומברוזו: היא לא רלבנטית.

2321: היא רלבנטית מאוד.

אלי גולדשמידט: אני מבקש, שלא להכריע היום בעניין הזה.

ויצמן שירי: למה שלא יישבו עם כל נציגי הנכים?

תמר לומברוזו: לבקשת הוועדה, ישבנו עם נציג ארגון הנכים הכללי, מר יהודה דורון.

2321: לא ישבתם עם ארגון הגג של הנכים, גם לא עם ארגון תאונות עבודה ויש עד שישה ארגונים כאלה.

אלי גולדשמידט: יש לפעמים בעיה, שמרוב ארגונים לא רואים את היער ואז לא יודעים עם מי לשבת.

2321: מרוב החמרות לפעמים לא רואים את הכוונה הטובה של המדינה לעזור לנכים.

אלי גולדשמידט: השאלה היא, עם מי יושבים ועם מי אפשר לסכם את העניינים?

2321: אני מוכן לקבל על עצמי לשבת עם אותם הגופים שיהיו מעונינים לשבת ולהביא משהו מוסכם.

2321: הדבר הזה, במקום לתקן ולעזור, הוא גורם עוול לציבור הנכים הכללי, לכן אני מציע שיהיה דיון יסודי.

יהודה דורון: פנינו לבג"ץ והגשנו תביעה לגבי נכה שקיבלה שמונים ותשעה פסיק משהו אחוזי נכות ודרשנו שיכירו בזה כ-90%, הם התחייבו לתת תשובה לבג"ץ.

יהודה דורון: כלומר, הם באו לתקן ובתוך התיקון לבצע גם הרעות.

2321: אומנם הייתה התייעצות עם יהודה דורון, וזה חלק מארגוני הנכים, זה לא כל ציבור הנכים.

2321: לכן אני מציע, על מנת לעשות מלאכה טובה, שתהיה ישיבה עם כמה מנציגי הנכים.

אלי גולדשמידט: אני לא רוצה לדחות זאת לזמן רב, בין היתר משום שיש כמה חלקים טובים מבחינת ציבור הנכים.

אבי סלומה: נכה שיתוק מוחין לא יושב בכסא גלגלים, הוא עדיין מהלך והוא מקבל 80%, 90% או 100% נכות, אבל כאשר הוא בא למס הכנסה עם דרגה של 90% לא מוכנים להכיר בו כנכה 100%.

אבי סלומה: כנכה רפואי בדרגה של 90%, ראוי שתינתן לו נכות של 100% - אני מדבר על פקודת מס הכנסה – מדוע לא תוכר לו נכות של 90% באופן אוטומטי ל- 100%, בפרט לנכה שיתוק מוחין?

יוסי דדוש: התקנות אומרות, שנכה עם נכות של 90% נכות, הוא לא מוכר לצורכי מס הכנסה ב-100% אלא עם השכלול, אז הוא כן מקבל.

אלי גולדשמידט: הטענה של אבי סלומה נוגעת לחקיקה ראשית, לא לתקנות.

אלי גולדשמידט: בסעיף 9 (5) יש את הבעייתיות של 100% או 90% שנגרמו מכמה איברים.

אלי גולדשמידט: זה לא עניינן של התקנות, כאן צריך לשנות חקיקה.

אלי גולדשמידט: שינוי חקיקה יכול להיעשות או ביוזמת הממשלה או על ידי חבר כנסת.

אלי גולדשמידט: אני מוכן לעשות זאת, אני מבקש שתשלח לי את כל הנושא הזה בכתב, זה נשמע הגיוני.

אלי גולדשמידט: רבותיי, בשבוע הבא נקיים דיון על העניין הזה.

אלי גולדשמידט: עד לשבוע הבא אני מבקש שתתקיים הפגישה עם ארבעת נציגי הנכים.

2321: אתה מוכן לתת שבועיים?

אלי גולדשמידט: לא.

אלי גולדשמידט: בעוד שבועיים נדון כאן בתקציב ולא נוכל לדון בנושא, בשבוע הבא זה עוד אפשרי.

אלי גולדשמידט: אנחנו מקווים שתסיימו עד ליום רביעי בשבוע הבא.

אלי גולדשמידט: בישיבת התיאום ישתתפו נציגי הנכים, חבר הכנסת וירשובסקי ועמיתיו, אנשי הביטוח הלאומי, מס הכנסה – תמר לומברוזו, היועצת המשפטית של ועדת הכספים, גברת אנה שניידר, ואנחנו נדון מחדש בעניין הזה ביום רביעי הבא.

אלי גולדשמידט: צו לעידוד החיסכון (קביעת אזורים לעניין התוספת לחוק) (תיקון)

אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים לדון בצו לעידוד החיסכון, קביעת אזורים לעניין התוספת לחוק, תיקון.

ויצמן שירי: בישיבה הקודמת התקיים דיון סוער יחסית בעקבות הבטחות גם של משרד התמ"ס וגם משרד ראש הממשלה.

ויצמן שירי: לאחר ישיבת הוועדה קיבלנו מכתב ממנכ"ל משרד התמ"ס, ראובן חורש, בו הוא כתב, שהגברת חביבה כהן התלוננה שאני תקפתי אותה אישית.

ויצמן שירי: אני מבקש להוציא את הפרוטוקול מאותה ישיבה, לא מופיעה שם נימה אישית, זה שקר וכזב, מאיפה שאבת את האינפורמציה הזאת?

חביבה כהן: לא אני העברתי את האינפורמציה, ביקשתי מראובן חורש לא להתלונן, סיפרתי מה התקיים כאן כפולקלור.

ויצמן שירי: כתוב, שתקפתי אותך אישית וזה לא מכובד שחבר כנסת יתקוף פקידים בכירים.

חביבה כהן: ביקשתי מראובן חורש, שלא לשלוח את המכתב, הוא התעקש ואכן שלח אותו.

חביבה כהן: לעצם הדיון, היה כאן ערבוב יוצרות, אנחנו הגוף המבצע, מי שמחוקק את החוקים ואת הצווים זה אתם.

חביבה כהן: זה שהוועדה תקפה אותנו, שאנחנו מבצעים משהו לא בסדר, יש כאן ערבוב סמכויות.

חביבה כהן: התפקיד של השולחן הזה הוא קביעת המפה, זה לא התפקיד שלנו, הפקידים לא מחוקקים חוקים.

ויצמן שירי: לזה אני מסכים, אבל לא היה לי שום ויכוח אתך, התווכחתי אתך, פניתי אלייך ישירות?

ויצמן שירי: ההתקפה הייתה מיועדת אל השרים במשרדים.

חביבה כהן: לא התלוננתי.

ויצמן שירי: אני חושב שיושב ראש ועדת הכספים היה צריך להשיב על המכתב.

אלי גולדשמידט: חשבתי שעל דברים מהסוג הזה אפשר לוותר.

ויצמן שירי: זו לא הייתה התקפה אישית, לבטח לא כלפייך.

אלי גולדשמידט: לדעתי העניין מאחורינו ואתם יכולים לחזור ולהיות ידידים.

אלי גולדשמידט: הצו חתום על ידי אהוד ברק ובייגה שוחט.

חביבה כהן: הצו לאזורים זמניים הוארך מספר פעמים והמועד האחרון שתוקפו פג הוא סוף אוגוסט 2000.

חביבה כהן: החל מ-1 בספטמבר 2000 אנחנו לא עובדים מכוח הצו הזה, כלומר, שורה ארוכה של ישובים, ביניהם אזורי התעשייה הגדולים, בצפון, בדרום, הבעיה כמעט לא קיימת, רק קריית גת היא אזור זמני, בצפון רוב אזורי התעשייה המהותיים הם אזורי א' בסטטוס זמני ובכל האזורים האלה אנחנו דנים בתוכניות השקעות, אנחנו מאשרים אותן באופן עקרוני אבל לא יכולים להוציא אישורים משום שאם נוציא אישורים, האישורים יהיו במענק של 10% בלבד כאזור ב' וזה אבסורד.

ויצמן שירי: האבסורד מתחיל עם החוק הקיים.

עופר חוגי: בישיבה הקודמת ביקשנו תיקון, הבטיחו שבישיבה הבאה יהיה תיקון, והנה שוב מגיעים לכאן עם אותה מפה.

ויצמן שירי: אני שוב מצר על העניין שמשתמשים דווקא ביישובים שזקוקים לצו הזה כמעין בני ערובה.

ויצמן שירי: בישיבה הקודמת, נציג משרד ראש הממשלה התחייב, שהמפה תשונה עוד לפני סוף אוגוסט, לפני היציאה לפגרה.

ויצמן שירי: מצד אחד, אף אחד לא רוצה לפגוע ביישובי הצפון, מצד שני, אי אפשר להתעלם מהעובדה, שלמעשה כבר שנה וחצי מאז הבחירות מבטיחים ולא מקיימים.

ויצמן שירי: אדוני היושב ראש, הגשתי הצעת חוק בעניין חוק עידוד השקעות הון, מייד לאחר הפגרה היא אמורה לעלות בקריאה טרומית.

ויצמן שירי: אני לא סומך על שום ממשלה בעניין הזה וגם לא על ראש הממשלה.

ויצמן שירי: הגשתי את הצעת החוק על מנת שלא ייווצר מצב שזה יהיה במסגרת תקנה, והיה ומחר בבוקר תתחלף ממשלה, שוב יבואו לכאן אלה שיש להם את הכוח ויישבו כאן בוועדה ויוציאו מהממשלה את מה שלא מגיע להם וזה מה שקורה היום.

משה רז: לצערנו, יש להם כבר מספיק כוח לשנות.

ויצמן שירי: אני אומר שזה מגיע למי שנמצא במרחק של 200 קילומטר מהמרכז, כמו מצפה רמון, דימונה ואפילו באר-שבע ואופקים.

ויצמן שירי: הסיבה שיש שם כל כך הרבה מובטלים היא מכיוון שלא מקימים שם מפעלים, לא מקימים שם מפעלים כי זה לא כדאי לשום משקיע, אם במרחק של רבע שעה מכאן, בחוק עידוד השקעות הון, מדינת ישראל מאפשרת לכל מי שרוצה להקים מפעל לייצור בקבוקים 24%, על אותו בסיס נותנים למי שחושב להקים מפעל כזה במצפה רמון, אני אומר את זה בפעם המי יודע כמה, צריך להיות אידיוט להקים מפעל בנגב.

אלי גולדשמידט: אם להיות הוגן, המצב הביטחוני הנוכחי לא כל כך טוב עם המפעלים.

ויצמן שירי: אני אומר לך, במצב ביטחוני לא טוב המפעלים הללו לא עובדים וכאשר המצב הביטחוני טוב, מי שעובד במפעלים הללו הם הערבים מיהודה ושומרון.

ויצמן שירי: שיפסיקו לספר לנו סיפורים, שבברקן, באריאל ובמעלה אדומים עובדים יהודים או מתיישבים, עובדים שם פועלים ערבים.

ויצמן שירי: אין לי התנגדות שייתנו להם 20%, אבל שיהיה פער, אם לא יהיה פער של 20% לתושבי הנגב ולקריית שמונה, צריך להיות אידיוט כדי להגיע למקומות האלה.

ויצמן שירי: הפעם נאשר את הצו, אבל זה לא יהיה במתכונתו עד פברואר, לא אסכים לכך, נאשר זאת עד 15 בנובמבר בלבד.

ישראל כץ: למה, אתה נגד הנגב?

ויצמן שירי: כי תוך שבוע תקום ממשלת אחדות - - -

ישראל כץ: על מה אתה מתווכח, על שלושה חודשים?

ויצמן שירי: כן, מכיוון שעם ממשלה חדשה שתקום, קרוב לוודאי כי מה שלא הצליחו לעשות עם נתן שרנסקי ויצחק לוי בממשלה, עם אריק שרון בטח לא יצליחו לעשות.

ויצמן שירי: ושוב, מי שישלם את המחיר יהיו תושבי הנגב.

ישראל כץ: אתה מתנגד לממשלת אחדות?

ויצמן שירי: אמרתי לך, אני לא רוצה את הליכוד מהסיבה הזאת.

ויצמן שירי: הרי מבקר המדינה בדוח מבקר המדינה אמר בצורה ברורה, שמדינת ישראל, מתקציב משלם המסים, לתושב יהודה ושומרון נתנה 4,600 שקלים ולתושב הנגב 1,800 שקלים.

ויצמן שירי: אלה דברים פוליטיים ומי שמנסה להיתמם, עושה שקר בנפשו.

ויצמן שירי: כולם מבטיחים ואף אחד לא מקיים.

ויצמן שירי: ממשלה, שבמשך שנה וחצי לא עשתה דבר בעניין, אני מעדיף ללכת הביתה ולא להיות שותף לשקר.

ויצמן שירי: תמיד יהיו בקשות בצינור, אני אומר לאשר את הצו על מנת לא לפגוע ביישובים, אבל לתקופה של עד סוף נובמבר ולא עד פברואר.

אלי גולדשמידט: מעכשיו ועד סוף נובמבר זה כלום, מה ייקרה?

ויצמן שירי: לכן אני רוצה לזרז את הצעת החוק שלי.

ישראל כץ: אתה מדבר כמו בעל הבית של המדינה, אתה לא בעל הבית.

ישראל כץ: למרות שהמפה הזו צבועה בצבעים פוליטיים עזים מיסודה - - -

ויצמן שירי: ואני תומך ברשימה של הנגב שכל כולה בצבעים פוליטיים שקשורה לאנשים שלך, מה זה קשור?

ישראל כץ: ברשימה הזו מופיעים יישובים שנמצאים במצוקה, אני לא מביט על הצד הפוליטי, כדאי לאשר את הצו במהירות האפשרית.

משה רז: הייתי מבקש להביא לנו הנה את התפלגות ההשקעות שאושרו על פי החוק, לפי חלוקת האזורים בשנה או בשנתיים האחרונות על מנת שנדע כמה הלך לנגב וכמה לצפון.

חביבה כהן: יש לי את הנתונים הללו של כל שנת 1999 ושנת 2000 עד סוף ספטמבר: במרכז הארץ לא ניתנו מענקים אלא רק השקעות שמקבלות הטבות מס בלבד, מדובר במפעלי היי-טק, מפעלים שקשה להעביר אותם לדרום, צריך לעשות צביעה של הכשרת כוח אדם ולהשקיע בהרבה מאוד תשתיות על מנת שנוכל להעביר זאת לדרום.

ויצמן שירי: אינטל לא סובלים מכך.

חביבה כהן: לא מדובר באינטל, מדובר בהשקעות במפעלים קטנים, מפעלי היי-טק עם היקף מאוד גדול של עובדים, מבחינת כסף זה כסף קטן אבל מצטבר להרבה מאוד.

חביבה כהן: ההשקעות הללו לשנת 1999 היו 43% מהתקציב של מרכז ההשקעות.

ישראל כץ: ומה לגבי ההטבות במס?

חביבה כהן: זה כולל את ההטבות במס, 43% מסך כל תקציב מרכז ההשקעות היה במרכז הארץ בשנת 1999, השנה זה 42%, כמעט אותו הדבר.

חביבה כהן: כל אזור הצפון, אזור א' ב', 38% מההיקף הכספי לשנת 1999, 24% מההיקף הכספי השנה.

חביבה כהן: ברגע שנאשר השנה תוכניות – ואנחנו נאשר תוכניות – כמובן שכל התמונה תשתנה לחלוטין, כל התקציב של מרכז ההשקעות, כמעט כולו, הולך לשם.

ויצמן שירי: מדובר ב-250 מיליון דולר.

חביבה כהן: זה יהיה תקציב נוסף, אבל מבחינת אחוזים, 80% מהתקציב יהיה לאזור א' בצפון.

חביבה כהן: אזור דרום, אזור א' ב', שוב, אזור ב' כמעט לא רלוונטי כי הוא כמעט ולא קיים, א': בשנת 1999 12% מההיקף הכספי, השנה 25.6%.

ויצמן שירי: אתם יודעים מה ההוצאה הגדולה שמדברים עליה, 30 מיליון שקל בגין מפעל "טרה" ולכן הסכום הוקפץ.

חביבה כהן: "טרה" זה בהחלט בדרום - - -

ויצמן שירי: מאיפה מתחיל אצלך אזור דרום?

חביבה כהן: אזור א' מקרית גת דרומה.

ויצמן שירי: מה הפריסה הכספית מבאר שבע דרומה?

ויצמן שירי: לא נתתם שקל למצפה רמון וגם לא לדימונה.

חביבה כהן: חבר הכנסת ויצמן, במצפה רמון מאשרים כל תוכנית, כל בקשה, כל דבר שאפשר לאשר אנחנו מאשרים, הבעיה היא שאין בקשות.

חביבה כהן: קשה מאוד לקיים שם תעשייה, מצפה רמון עתידה בתיירות ולא בתעשייה, קשה מאוד לקיים תעשייה במצפה רמון.

ויצמן שירי: אתם לא מעבירים לתרכובות ברום וגם לא לים המלח - - -

חביבה כהן: בתוך הסכום הזה כלול אישור של 85 מיליון דולר לתרכובות ברום.

ויצמן שירי: כלומר, נגיע ל-6% מההיקף הכספי.

חביבה כהן: לא, זה יגיע ל-15%.

ויצמן שירי: מה סך כל תקציב ההשקעות?

חביבה כהן: של התעשייה בלבד הוא מיליארד ו-400 מיליון שקלים.

ויצמן שירי: כלומר, 350 מיליון דולר.

חביבה כהן: זה במונחי מענקים, 80 מיליון דולר לתרכובות ברום, תרגם את זה ל-80 מיליון שקל בלבד.

שלום שמחון: מה אתה רוצה, התיאוריה שלך מתקלקלת?

ויצמן שירי: לא מתקלקלת שום תיאוריה, הבעיה היא, שגם את זה הם לא מאשרים, אני מכיר את העניין, ישבתי עם מנכ"ל תרכובות ברום, אשר גרינבאום, הוא אומר, רוצים לקלוט 200 עובדים נוספים, אבל בגלל שצריך להצטייד בציוד חדש, מרכז ההשקעות לא אישר - - -

חביבה כהן: זה מאושר.

ויצמן שירי: מאושר מבחינת

ויצמן שירי: כם, אבל הכסף לא עבר.

חביבה כהן: בהמשך לנתונים: ליהודה ושומרון ועזה השנה אושר היקף כספי – 1% מהתקציב, בשנת 1999 אושרו 4% מההיקף הכספי.

חביבה כהן: השנה נאשר תוכנית השקעות של וישי – אני אומרת את זה בוודאות – בדרום זה יהיה מעל ל-300 מיליון דולר, מעל 2,000 עובדים.

ויצמן שירי: 4,000 עובדים.

חביבה כהן: 4,000 עובדים מכלל התוכנית, מתוך זה בדרום 2,000 עובדים.

ישראל כץ: 42% מההשקעות הן במרכז הארץ, כמעט כולן במפעלי היי-טק - אסור לשכוח ששם המשכורות גבוהות - 24% השקעות בצפון, 25% בדרום ו-1% ביו"ש, חסרים 6%.

חביבה כהן: 6% זה ירושלים ובית שמש, שהם אזור ב' זמני, זאת ההשלמה.

ישראל כץ: זה גם מרכז הארץ, כלומר, 50% מההשקעות במרכז הארץ.

ישראל כץ: אמרת, שבהתאם לנסיבות, בלתי אפשרי להעביר את מפעלי ההיי-טק לפריפריה, לנגב ולגליל, אני רוצה לשאול, האם חשבתם על שיטה כמו למשל הטבות במס, הרי ידוע שרוב מפעלי ההיי-טק אינם מפעלים יצרניים אלא מבוססים על תוכנה לפיתוח, 80%-90% מההוצאות של כל חברת היי-טק הן המשכורות הגבוהות, האם לקחתם בחשבון עניין של הטבות במס למפעל היי-טק שיקום או שיעבור לאזורים הללו?

ישראל כץ: למשל, אם תעבור חברת היי-טק של 150 עובדים לבאר שבע, המשכורות גבוהות, תינתן הטבה במס לעובדים שיעבדו שם, אין פיתוי גדול יותר לאנשים מלעבור לאזור הזה.

ישראל כץ: זה בא לידי ביטוי דווקא במפעלים עתירי משכורות.

חביבה כהן: ראשית, אתה צודק, שחלק גדול מתמריץ למשפחות צעירות, שיקומו ויעבירו את עצמן ואת המשפחה לדרום, זה יבוא דרך המס, לא רק שאני מסכימה, כתבתי את זה לפני זמן רב.

חביבה כהן: אבל זה לא במסגרת חוק עידוד השקעות הון, זה במסגרת פקודת מס הכנסה, זה סיפור אחר.

חביבה כהן: עדיין צריך לפתור בעיות תשתית כבדות מאוד, לשכנע חלק מהמשפחות לעבור לדרום, צריך לבנות תשתית הכשרה מאוד כבדה.

חביבה כהן: שנית, פרצנו את כל המסגרות, אנחנו מנהלים כבר הרבה מאוד חודשים משא ומתן עם חברת תוכנה, מדובר בתוכנית שתביא תוך 4-5 שנים ל-500 עובדים, מדובר ב-150 עובדים מיידית.

ישראל כץ: תנו הטבה במס לעובדים הללו, לעובדים ולא לחברה.

אבשלום וילן: זה הרבה יותר מורכב מאשר הטבת מס, יש כאן שילוב של גורמים.

ישראל כץ: היום כאשר נותנים פטור ממס לחברה במרכז הארץ, זה יותר מכל ההטבות ש"טרה" מקבלת על מנת להקים את המפעל שלה בדרום.

ישראל כץ: תן את ההטבה במס לעובדים, הם יעברו.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת שירי ויצמן, מה הקושי שהצו יוגבל עד סוף דצמבר?

ויצמן שירי: אני רוצה לזרז את הצעת החוק שלי, אני מוכן להתפשר עד 15 לדצמבר, ממילא מסתיים התקציב, אין לזה משמעות.

חביבה כהן: תן לנו עד סוף השנה לתכנן את התקציב.

ויצמן שירי: זאת הבעיה, שאתם כבר מתוכננים לשנה הבאה.

אלי גולדשמידט: יש כאן בעיה - - -

ויצמן שירי: היא קיימת כבר שנתיים.

אלי גולדשמידט: זה שיש בעיה שקיימת שנתיים, זה בגלל המצב הפוליטי.

אלי גולדשמידט: יש כאן בעיה, אם אתה קובע טווח כל כך קצר, אין פרספקטיבה לומר למשקיעים מה ייקרה.

אלי גולדשמידט: אני אתן לך דוגמה, שמעתי על מפעל מאוד רציני, שהמשקיעים בחו"ל, עקב הנסיבות שמתרחשות כרגע, חושבים פעם נוספת אם להיכנס לעניין הזה.

אלי גולדשמידט: במצב הזה, עם הבעיות הביטחוניות הקשות שגורמות לאנשים שיקול דעת נוסף, אני לא רוצה להבהיר אי ודאות.

אלי גולדשמידט: עצם זה שהצו יאושר רק עד 15 בדצמבר, זה יוצר מצב של אי ודאות, אנשים מתעניינים, שואלים מה יהיה ואי אפשר לתת להם תשובות.

ויצמן שירי: אני יכול לומר לך טיעון בדיוק הפוך, אתה תיצור על ידי כך מצב, לא של חוסר ודאות אלא שתהיה להם ודאות על השקעות במקום אחר.

ויצמן שירי: עוד מעט יבוא האוצר ויאמר, שהחוק הזה יעלה 600 מיליון דולר, אני יודע בדיוק מה הם יגידו.

אלי גולדשמידט: אתה יודע שאני תומך בך, אבל בקטע הזה, אני לא מרגיש שבאר שבע ניצלת.

אלי גולדשמידט: תסבירי לי, מה הקושי הפרקטי בכך שזה יוגבל עד סוף דצמבר?

חביבה כהן: הקושי המעשי, אדוני היושב ראש, אם אנחנו רוצים לבדוק תוכנית השקעות, אנחנו צריכים לשם כך חודשיים- שלושה, אנחנו לא מסוגלים לשדר אווירה של משהו שאפשר להתחייב עליו, אנחנו משדרים מן מדינה של פרטיזניות.

אבשלום וילן: אני רוצה לנסות לשכנע את חבר הכנסת שירי ויצמן, אני קצת מכיר את המועצות האזוריות ובעלי מפעלים שפנו אלינו להארכת הצו, מי כמוך יודע, שעל תוכנית השקעות אתה מסתכל לפחות על חמש שנים ופה יש לך פרק זמן בקושי חודשיים.

אבשלום וילן: או שתהיה ממשלה של 100 חברי כנסת והיא תוכל להעביר זאת, או שיהיו בחירות וגם תהיה לכידות ונוכל להעביר זאת.

אבשלום וילן: אני חושב, שזה לא בסדר שעד עכשיו לא קבעו את אזורי העדיפות, תעשיינים צריכים להשקיע ולקבוע עדיפויות.

אבשלום וילן: אני מציע לתת את הארכה לפחות עד סוף פברואר.

ויצמן שירי: אני לא מסכים עד פברואר, חבל לך על הזמן.

אבשלום וילן: אתה "תתקע" את המפעלים.

אלי גולדשמידט: מה אומרת הצעת החוק שלך?

ויצמן שירי: הצעת החוק מדברת על כך, שבמקום שהנושא הזה יהיה במסגרת תקנה, זה יהיה במסגרת חוק.

ויצמן שירי: אני לא מציע לבטל את העדיפות במקום אחר, אני מציע לתת 38% מקריית גת דרומה.

אלי גולדשמידט: כולל קריית גת?

ויצמן שירי: לא.

אלי גולדשמידט: היום יש על הפרק שלוש הצעות חוק שעוסקות בהטבות לפריפריה: הצעה אחת זה בנושא הטבות מס לדרום והשנייה בנושא הטבות בחוק עידוד השקעות הון בקו העימות, וחבר הכנסת שירי ויצמן הוסיף הצעת חוק שנותנת 38% לנגב.

אלי גולדשמידט: אני מציע, שוועדת הכספים תתאחדנה סביב הצעות החוק הללו, נעשה הכל על מנת שהן תעבורנה במליאה, גם להפעיל את ועדת השרים לחקיקה, אני לא יודע מה ייקרה עם הממשלה הרחבה, אבל אנחנו נבטיח לעשות את המקסימום.

אלי גולדשמידט: אבל אני מבקש מחבר הכנסת שירי ויצמן - - -

ויצמן שירי: עד סוף דצמבר.

אלי גולדשמידט: לא, עד סוף פברואר.

ויצמן שירי: קודם אמרת עד סוף דצמבר.

אלי גולדשמידט: במחשבה שנייה אני אומר עד סוף פברואר, ראשית, מכיוון שכל תוכנית מחייבת בדיקה של כמה חודשים, שנית, אני סופג את הביקורת.

אלי גולדשמידט: אני אומר לך, אם אנחנו לא מאשרים את הצו עד סוף פברואר, אנחנו נגרום לכך, שחלק מפרוייקטים שצריך לבדוק אותם, כתוצאה מאי הוודאות, הם לא ייושמו.

אלי גולדשמידט: בנוסף לכך, היום ממילא ישנו מצב קשה במשק ונעשות מחשבות שניות לגבי השקעות בישראל על ידי גורמי חוץ, למה אני צריך להקשות עליהם?

אלי גולדשמידט: אנחנו נצטייר ככאלה שמכבידים על התעשייה.

ויצמן שירי: למה המצפון הזה שמדבר על להכביד - - -

אלי גולדשמידט: אליי אל תבוא בטענות, אני אישרתי בוועדת הכספים הטבות מס לנגב, ששר האוצר, בייגה שוחט כעס עליי מאוד.

אלי גולדשמידט: אני כאן משתף פעולה בנושאים - - -

ויצמן שירי: אתה יודע מה ייקרה, שאריק שרון יהיה שר האוצר ויאשר זאת.

אבשלום וילן: למה אתם "דופק" את כולם, את קריית גת ואת אשקלון.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת שירי ויצמן, אני עושה אתך עסקת חבילה, בהתאם לדוח מבקר המדינה, נעשה ככל שזה תלוי בנו - - -

ויצמן שירי: אני רוצה התחייבות שלהם.

אלי גולדשמידט: יש כאן התחייבות של ועדת הכספים לסייע לך, חבר הכנסת שירי ויצמן ולחבר הכנסת ישראל כץ להעביר את הצעת החוק.

ויצמן שירי: אני רוצה התחייבות שלהם, שהם לא יבואו שוב בפברואר לבקש הארכת הצו באופן זמני.

אלי גולדשמידט: הם לא יכולים להתחייב לכך.

ויצמן שירי: שיבוא לכאן שר האוצר ויבקש אישור, הוא חתום על הצו, שיבוא לבקש.

אלי גולדשמידט: אבל גם הוא לא יכול להתחייב.

אלי גולדשמידט: הוא לא יודע אם בעוד שבוע הוא יהיה שם.

אלי גולדשמידט: אנחנו נאשר את הצו כולל הזמן הקבוע בצו, נצביע על זה.

אלי גולדשמידט: אנחנו מאשרים את הצו נוכח הקשיים שיש היום - - -

ויצמן שירי: אני לא מסכים על התאריך, עד חודש פברואר.

אלי גולדשמידט: אז תצביע נגד.

אלי גולדשמידט: אנחנו חייבים לאשר את הצו עד פברואר, גם כך זה מעט זמן, אחרת, חלק גדול מהמשקיעים שרוצים להשקיע יהיה להם קושי להשקיע, בפרט שגם כך הם מתלבטים נוכח המצב.

אלי גולדשמידט: אני חושב שהתפקיד שלנו הוא לא להקשות על התעשייה.

אלי גולדשמידט: מאידך גיסא, אני חושב שצריך לעזור לבאר שבע בכלל ולדרום בפרט, ולכן הוועדה כל כולה צריכה להתגייס – כולל אם תהיה ממשלת אחדות – על מנת לסייע להצעות החוק של חבר הכנסת שירי ויצמן ושל חבר הכנסת ישראל כץ, בנושא הטבות לנגב, עם תיקונים שנצטרך לעשות לגבי דירוג.

אלי גולדשמידט: אני בהחלט חושב, שאי אפשר לתת למצפה רמון כמו דרומה לקריית גת כי גם אז לא יבואו למצפה רמון.

אלי גולדשמידט: אני פונה לחבר הכנסת שירי ויצמן לאשר את הצו עד סוף פברואר, אנחנו נמצאים באי ודאות פוליטית, אנחנו לא יכולים להוסיף לכל האי ודאויות הללו עוד אי ודאות.

אלי גולדשמידט: אני מעלה את הצו להצבעה, אני מוכן להצביע קודם על התאריכים, חבר הכנסת ויצמן, אתה מציע עד סוף דצמבר?

ויצמן שירי: אני מבקש לאשר את הצו עד סוף דצמבר.

אלי גולדשמידט: אנחנו נקיים שתי הצבעות, הראשונה היא על הצו, הצבעה שנייה על תאריך התחולה.

אלי גולדשמידט: מי בעד הצו ירים את ידו.

אלי גולדשמידט: בעד הצו – רוב נגד – אין נמנעים – אין צו לעידוד החסכון (קביעת אזורים לעניין התוספת לחוק (תיקון) אושר.

אלי גולדשמידט: הצו אושר פה אחד.

אלי גולדשמידט: יש לנו שתי הצעות, האחת, כמו שכתוב בצו, עד 28 בפברואר 2001, הצעה שנייה, עד 31 בדצמבר 1999.

נחום לנגנטל: אני מציע עד סוף ינואר 2001, חבר הכנסת שירי ויצמן, אתה מוכן?

ויצמן שירי: מוכן.

אלי גולדשמידט: מי בעד אישור הצו עד סוף ינואר 2001, ירים את ידו.

אלי גולדשמידט: בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין צו לעידוד החסכון (קביעת אזורים לעניין התוספת לחוק) (תיקון) אושר עד סוף ינואר 2001.

אלי גולדשמידט: הצו אושר עד סוף ינואר 2001.

שלום שמחון: אנחנו עוברים לדון בשינויים בתקציב, פנייה ראשונה מס' 32042.

דן זייציק: הפנייה הזו נועדה לבצע שינויים בתקציב התמיכות, הפנייה נועדה לשלוש מטרות עיקריות, התשלום העיקרי: 7.5 מיליון שקל לחוק הגליל, סובסידיות מכוח חוק הגליל, שנותן סובסידיות ליישובים בקו העימות, 1.5 מיליון שקל לרכישה של פדיון מכסות פטם, ב-1994 נעשתה רפורמה, נרשמו חקלאים למכור את המסכות שלהם ונשארו כל מיני ספיחים שצריך לסגור אתם את החשבון, ו-1,700 מיליון שקל תמיכה למגדלי בקר.

שלום שמחון: ועדת הכספים אישרה לפני שנתיים-שלוש 24 מיליון שקל, איפה הכסף הזה?

דן זייציק: ועדת הכספים אישרה צו לרכישת מכסות פטמים, נשארו ספיחים מהתקופה ההיא שנרשמו בזמן אבל לא שילמו להם מסיבות שונות ועכשיו מנקים שולחן.

עופר חוגי: אתה מוכן להסביר לנו, מי מסכם את כל ההסכמים הללו?

דן זייציק: משרד החקלאות מול מועצת החלב שהיא גם מועצת הבקר ומול הארגונים החקלאיים וארגון מגדלי הבקר.

דן זייציק: הסיכום שהגיעו אליו, שיורידו את המכסים.

דן זייציק: בגלל הורדת המכסים ירד מחיר הבקר בארץ והחקלאים דורשים פיצוי למספר שנים על מנת שיוכלו להתאקלם.

עופר חוגי: אפשר לקבל את ההסכמים הללו?

דן זייציק: זאת החלטת ממשלה.

שלום שמחון: אני מעמיד להצבעה הודעה מספר 32042, מי בעד ירים את ידו.

שלום שמחון: בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הודעה מס' 32042, אושרה.

שלום שמחון: פנייה מס' 32042 מאושרת.

שלום שמחון: אנחנו עוברים להודעות תקציביות מספר 57016 ו-57017.

עמית לנג: מדובר יתרת עודפים משנת 1999 בתקציב הפיתוח של משרד הפנים.

עמית לנג: הייתה יתרה מסוימת, העבירו 75% בשלב הראשון של השנה - - -

עופר חוגי: האם 25% ממענקי האיזון - - -

עמית לנג: זה לא קשור למענקי איזון, הבקשה הזאת מדברת על תקציב פיתוח.

עמית לנג: מדובר בעודפים מתוך התקציב של השנה שעברה והוא עבר לשימוש השנה, לא מדובר בתקצוב מחדש, מדובר ביתרה מתקציב שנה שעברה.

מאיר פרוש: לא שמעתי את ההסבר שלך, הכוונה להסדר הבראה?

עמית לנג: לא מדובר בהסדרי הבראה.

עמית לנג: הנייר שאתה מחזיק לא קשור לפנייה, הנייר שאתה מחזיק זה נייר שמשרד הפנים התעקש להעביר לכם, הפנייה בסך הכל היא עודפי תקציב 1999 לתקציב הפיתוח שהתחייבו עליו ועכשיו צריך לשלם זאת.

מאיר פרוש: בשביל מה צריך את הכסף?

רות יוסף: הנייר הוא תקציבי הפיתוח.

משה גפני: למה תקציבי הפיתוח ברשויות המקומיות הערבויות נמצאים בסעיפים נפרדים?

עמית לנג: זה עניין היסטורי.

רותי יוסף: לאורך שנים ביקש הסקטור הערבי סעיפים נפרדים, זה היסטורי, לפחות עשר שנים.

עופר חוגי: פיתוח בנושא דת ברשויות המקומיות, אני רואה 90 מיליון שקל, מדוע לא משחררים את הכספים המיועדים לפיתוח מבני דת?

עופר חוגי: השר לשעבר יצחק כהן נמצא כאן, הקימו את הוועדה, יש שם 160 מיליון שקל, למה אתם מחכים?

רותי יוסף: זה מאפשר להעביר את הכסף הזה, אם לא יועבר הכסף הזה, לא ניתן יהיה להעביר אותו בכלל.

רותי יוסף: כל מה שהתחייבנו בשנת 1999, לא יכולנו לשלם כי זה היה ברגע האחרון.

רותי יוסף: מה שעושה האישור התקציבי הזה, מעביר את הכסף למשרד בשביל שנוכל לשלם.

שלום שמחון: אני מעמיד להצבעה פניות מספר 57016, 57017, מי בעד ירים את ידו.

שלום שמחון: בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הודעות מספר 57016 ו-57017 אושרו.

שלום שמחון: פניות מספר 57016 ו-57017 אושרו.

נחום לנגנטל: האם עולה הפנייה בנושא שמיטה?

שלום שמחון: לא, מכיוון שחבר הכנסת צבי הנדל ביקש להיות נוכח בדיון, אני לא מעלה לדיון פניות מס' 32037 ו-33030.

נחום לנגנטל: אני מכבד זאת מאוד, אבל נושא השמיטה בוער וצריך לשחרר את הפנייה היום, למה צריך דיון?

נחום לנגנטל: אני מאוד שמח שחבר הנדל חזר לארץ ושהוא מבריא, אני מאוד אשמח אם הוא יגיע לכאן ויהיה שותף לנו בכל הנושאים.

נחום לנגנטל: יחד עם זאת, בנושא השמיטה, כמו שאי אפשר לעצור את השבת, אי אפשר לעצור את השמיטה, היא כבר נכנסה.

נחום לנגנטל: אני עיכבתי את הבקשות, אם אני מסיר את העיכוב, הבקשה עוברת באופן אוטומטי, אני מבקש להביא לכאן את נציג האוצר - - -

שלום שמחון: אנחנו נקרא להם, אני רוצה לומר לך, אם אתה עושה את מה שאתה רוצה לעשות, בגוש קטיף - - -

נחום לנגנטל: אם יחזירו את המצב לקדמותו, חסרים מיליון ו-200 מיליון שקל, זה הויכוח בינינו לבין משרד האוצר.

נחום לנגנטל: אני מבקש שתקרא לאנשי האוצר דחוף, שמישהו יגיע לכאן, עם אישור, שאם הוא משתכנע מדברינו, בינתיים להעביר את מיליון ו-200 אלף שקל, זה הרי מחולק לשני חלקים.

שלום שמחון: אנחנו נעשה זאת בוועדה ביום חמישי.

נחום לנגנטל: אני רוצה לשאול את חברי יהדות התורה, מאחר וחלק מהכסף הוא לשנת 2001, בינתיים להעביר את מיליון ו-200 אלף שקל לגוש קטיף, אם תהיה בעיה אחר כך, ממילא החלק השני של הכסף הוא לשנה הבאה.

מאיר פרוש: תקבל מחר תשובה.

שלום שמחון: אנחנו עוברים לדון בפנייה תקציבית מספר 29016, מימון הוצאת השכר של משרד השיכון, שינויים פנימיים בלבד.

אסף רגב: מדובר בשינוי פנימי של המשרד, מדובר בשלושה סעיפים: שכר עידוד, שצריך לתגבר אותו בגלל שהמינהל לבנייה כפרית, שזו היחידה בתוך משרד הבינוי והשיכון, הם הצטרפו למשרד השיכון רק בסוף שנת 1999 והיה צריך לשלם תוספת רטרואקטיבית.

עופר חוגי: תחת איזה משרד הם היו?

אסף רגב: הם היו יחידה נפרדת.

עופר חוגי: למה צריך לתת להם תוספת תקציב?

אסף רגב: זו לא תוספת תקציב, עד עכשיו שילמו את זה ממקור אחר, עכשיו משלמים זאת מהתקציב הרגיל של משרד הבינוי והשיכון, לשם כך היה צריך להוסיף להם 11 אלף שעות ו-670 אלף שקל.

שלום שמחון: חברים, הוא אומר שזה עניין טכני, במקום לשלם למקום א' משלמים למקום ב'.

אסף רגב: אלה סעיפים שלא היה להם ביצוע השנה ולכן המשרד ביקש להעביר ולתגבר את הסעיפים האלה.

משה גפני: ב-1 בנובמבר של משרד האוצר או של משרד השיכון – אני לא יודע של מי – שמפסיקים את ההשתתפות בשכר דירה, שיש קריטריונים חדשים?

אסף רגב: אתה צריך לשאול את הרפרנט המתאים, זה לא התחום שלי.

משה גפני: בשנה שעברה היה דיון בוועדת הכספים לגבי הנושא של השתתפות בשכר דירה, שר האוצר אמר, שתימשך ההשתתפות בשכר דירה.

משה גפני: אתה יכול לשאול את הרפרנט שעוסק בכך, זה שמפרים את ההתחייבות שניתנה לוועדת כספים, שתהיה השתתפות בשכר דירה, האם זה במסגרת העזים שמכינים לנו לקראת התקציב הבא?

משה גפני: אני רוצה להבין מה סדרי הגודל של העזים שאנחנו נקבל.

משה גפני: הייתה התחייבות של שר האוצר, שההשתתפות בשכר דירה תימשך, יש החלטה לביטול ומתכוונים לבצע אותה ב-1 בנובמבר.

משה גפני: אני מבקש לקבל תשובה.

אסף רגב: שוב, אני אחראי על סעיפי הפיתוח, אני אקשר בינך לבין הרפרנט הנוגע בעניין.

שלום שמחון: אתה אחראי לכך, שחבר הכנסת גפני יקבל תשובה.

שלום שמחון: מי בעד פנייה 29016, ירים את ידו.

שלום שמחון: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הודעה מס' 29016 אושרה.

שלום שמחון: פנייה מספר 29016 אושרה.

שלום שמחון: אנחנו עוברים לדון בפנייה 40018.

אמיר שביט: אנחנו מבקשים להעביר עודפים מחויבים משנת הכספים 1999 של משרד התחבורה לשנת הכספים 2000, סך כולל של מיליון וחצי שקלים.

אמיר שביט: בשנת 1999 נעשו התחייבויות ולא בוצעה הוצאה כנגדן, ההוצאה בוצעה בשנת 2000 ובגין זה הכסף מועבר משנת 1999 לשנת 2000.

אמיר שביט: שוב, מדובר בסך כולל של מיליון וחצי שקלים.

נחום לנגנטל: בגין איזה התחייבויות?

אמיר שביט: התחייבויות לגבי מחשוב, הדרכה מקצועית.

אמנון כהן: מר קרשנר, אמרתי לך שאני מסיר את העיכוב שלי לבקשה.

איוור קרשנר: לא אמרת לי, כמו כן, גם עופר חוגי חתום על העיכוב.

שלום שמחון: אני מעמיד להצבעה בקשה מספר 40018, מי בעד ירים את ידו.

שלום שמחון: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין בקשה מספר 40018 אושרה.

שלום שמחון: בקשה מספר 40018 אושרה.

שלום שמחון: אנחנו עוברים לדון בפנייה האחרונה, פנייה מספר 300, פנייה שנועדה להפשיר סכום לטובת הוצאות שכר.

אמיר שביט: מדובר בתקציב מע"צ, ישנו נושא של עידוד הפרישה במגזר הציבורי, אנחנו מבקשים להעביר סכום מהרזרבה להתייקרויות להוצאות שכר, סך של 3.5 מיליון שקל, מפשירים אותם מהרזרבה, כאשר יבוא עובד ויאמר שהוא רוצה לפרוש – ואנחנו יודעים שקיימים עובדים כאלה במע"צ – יהיה אפשר לשלם לו פיצויים.

שלום שמחון: מי בעד פנייה מספר 300, ירים את ידו.

שלום שמחון: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין פנייה מספר 300 אושרה.

שלום שמחון: פנייה מספר 300 אושרה, אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.