ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 147, 2000-07-10 10:00

חברי הוועדה: מוחמד ברכה משה גפני אבשלום וילן אמנון כהן ישראל כץ לימור לבנת יעקב ליצמן נחום לנגנטל רחמים מלול יוסף פריצקי ויצמן שירי שלום שמחון

מ"מ: אביגדור ליברמן אברהם (בייגה) שוחט שר האוצר

מוזמנים: גיל סמסונוב יו"ר רשות השידור עמרם עמר סמנכ"ל כ"א, רשות השידור אלינור בלקין-מיכאלי ע' מנכ"ל רשות השידור יובל גנור דובר רשות השידור חנה מצקביץ יועמ"ש, רשות השידור אלון אלרואי יו"ר ו.

מוזמנים: הכספים, רשות השידור מוטי לוי סמנכ"ל כספים, רשות השידור יאיר אלוני מ"מ מנהל הטלוויזיה אבי כץ מנהל הגבייה, רשות השידור מודי בן-צבי מנהל מח' תקציבים, רשות השידור נעמה מועלם כלכלנית, רשות השידור אורי פלח רשות השידור שלום גרניט רשות השידור רמי סדן רשות השידור מרים דוד רשות השידור מיקי מנר רשות השידור סווטלנה אלכסנדרוב רשות השידור יובל קלר ועד רשות השידור טלוויזיה ורדיו יוסי אשכנזי ועד רשות השידור טלוויזיה ורדיו יעקב לוי ועד רשות השידור טלוויזיה ורדיו שלומי יהודה ועדה רשות השידור טלוויזיה ורדיו אהוד כותן עוזר מנכ"ל משרד רה"מ אמיר לוי רכז תחום תקשורת מחשבים, משרד האוצר ורד כהן משרד האוצר פרופ' אבי בן-בסט מנכ"ל משרד האוצר רוני ארד אגף התקציבים, משרד האוצר יוליה אלברטון אגף התקציבים, משרד האוצר אביב לוי אגף התקציבים, משרד האוצר חיים פרננדס אגף תקציבים, משרד האוצר הילה אייל אגף תקציבים, משרד האוצר דוידה לחמן-מסר משרד המשפטים גדעון בן-ישראל הסתדרות הגמלאים

נושא: 2.

נושא: חוק רשות השידור (תיקון – ביטול אגרת הטלוויזיה).

נושא: 3.

נושא: שינויים בתקציב לשנת 2000.

נושא: 4.

נושא: הרפורמה במס.

נושא: מצב המשק 2000,2001.

נושא: 1.

נושא: תוכנית ההבראה של רשות השידור.

אלי גולדשמידט: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

אלי גולדשמידט: הנושא: תוכנית ההבראה של רשות השידור.

גיל סמסונוב: ההצעה של ההנהלה הוגשה לוועד המנהל ביום שישי האחרון, ולכן ועדת הכספים שברשות השידור החלה את הדיונים שלה רק ביום שישי.

גיל סמסונוב: מבחינת מוסדות הציבור של רשות השידור, אנחנו באמצע הדיונים.

גיל סמסונוב: אנחנו כרגע לא יכולים להגיד את דעתינו.

גיל סמסונוב: אין לאף אחד מאיתנו את הזכות לבוא ולומר מה תהיה דעת המוסדות שלנו.

גיל סמסונוב: אנחנו העברנו את זה גם ליושב-ראש הוועדה.

גיל סמסונוב: אתם תשמעו את המנכ"ל ותחליטו את החלטותיכם.

גיל סמסונוב: אני חושב שהיה מן הראוי שנביא לידי מימוש את דו"ח גרניט.

גיל סמסונוב: הוועד המנהל הנוכחי קיבל לפני כשנה החלטה לממש אותו.

גיל סמסונוב: אפילו בוועד המנהל הקודם כבר היתה החלטה.

גיל סמסונוב: אנחנו פנינו בזמנו לאוצר וביקשנו את הגיבוי בכל דרך שלא תהיה, אם זה על ידי מימון ואם זה על ידי זה שיאפשרו לרשות השידור לקחת הלוואה ולממן את דו"ח גרניט, שמביא גם לחיסכון בכוח אדם גדול מאוד בעתיד.

גיל סמסונוב: רשות השידור במצב קשה מאוד.

גיל סמסונוב: לצערי, אין שום גורם בישראל שרוצה את הבראת רשות השידור.

גיל סמסונוב: אני מצטער לומר את זה.

גיל סמסונוב: משרד רה"מ, שלי היו תקוות גדולות מאוד מהמשרד, לא רוצה הבראה.

גיל סמסונוב: אנחנו כדירקטוריון של הגוף הזה היינו אמורים לקבל גיבוי ממשרד ראש הממשלה.

גיל סמסונוב: נדמה לי שהוכחנו לאורך כל הדרך שרצוננו היחיד זה הבראה של רשות השידור.

גיל סמסונוב: אנחנו לא מרגישים שאנחנו מקבלים גיבוי.

גיל סמסונוב: היינו אמורים לדון עם המשרד הממונה לגבי הבראה, אבל בוטלו פגישות.

גיל סמסונוב: בעצם לא נערך שום דבר, למעט הצעת החוק לשנות את חוק רשות השידור, שאני אישית חושב שזה מהלך נכון.

גיל סמסונוב: הצעות החקיקה האחרות שמונחות לא יבריאו את רשות השידור.

גיל סמסונוב: אפילו דו"ח ורדי, שהוא שנוי במחלוקת, אמר שהתנאי לכל דבר הוא בעצם מימוש דו"ח גרניט ומימון דו"ח גרניט.

גיל סמסונוב: אנחנו רואים בצורה פסימית מאוד את יכולת ההבראה.

גיל סמסונוב: כל חבר הנהלה חש שהוא זמני בתפקיד.

גיל סמסונוב: זה הדבר הגרוע ביותר שיכול להיות לטעמי, בוודאי בגוף שעוסק בתקשורת, כי במצב של זמניות לצפות שתהיה רפורמה זאת אשליה.

יעקב ליצמן: האם אתה אומר שבגלל שאין שיתוף פעולה עם משרד ראש הממשלה אין תוכנית?

גיל סמסונוב: יש בוודאי הידברות עם משרד ראש הממשלה.

גיל סמסונוב: כדי לעשות שינוי משמעותי בתוך רשות השידור צריך גיבוי.

אורי פורת: מאז שרשות השידור קיימת – כבר 35 שנה - מעולם לא היה אף גורם אחד שהתייחס אליה ברצינות.

אורי פורת: אני אומר את זה בצער רב.

אורי פורת: אנחנו היום נמצאים ברגע של אמת.

אורי פורת: זאת הפעם הראשונה בתולדות רשות השידור שהנהלת רשות השידור בעצמה, על סמך הידע ועל סמך הנסיון המצטבר בתחום המקצועי, מניחה על שולחן ועדת הכספים של הכנסת תוכנית הבראה ועקרונות של תוכנית הבראה, שאם הם יבוצעו יש בהם כדי להעמיד את רשות השידור על רגליים איתנות ולאפשר לה להתמודד בכבוד ובהצלחה עם הערוצים המסחריים שהולכים ומתרבים.

אורי פורת: אין תוכנית הבראה אחרת לרשות השידור.

אורי פורת: זאת התוכנית ואין בילתה.

אורי פורת: זאת התוכנית שתופסת את השור בקרניו, זאת התוכנית ששמה את האצבע על המקומות הכואבים באמת, זאת התוכנית שמציעה את התרופות האמיתיות לכל המחלות הגדולות שמכבידות על התפקוד והניהול השוטף של הרשות.

אורי פורת: אם התוכנית הזאת תבוצע, רשות השידור תראה אחרת.

אורי פורת: אגב, אני לא חושב שהיא נראית כל כך רע כמו שמתארים אותה.

אורי פורת: אני מבקש לזכור שרשות השידור זה גם קול ישראל.

אורי פורת: הרדיו שלנו נחשב לאחד הטובים בעולם.

אורי פורת: גם הערוץ הראשון הוא לא מהגרועים.

אורי פורת: אנחנו רואים לאחרונה תנועה של צופים שחוזרים לערוץ הממלכתי, במיוחד בתוכניות החדשות שלנו, שהן רציניות, אמינות, מקצועיות.

אורי פורת: כל העבודה נעשית על ידי אנשים יוצאים מן הכלל, שעובדים בתנאים קשים ביותר ועליהם להתגבר כל יום מחדש על עשרות מכשולים צפויים ובלתי צפויים רק בגלל המחלות שהרשות סוחבת איתה מאז שהיא נולדה.

אורי פורת: מעולם לא נעשה טיפול רציני לרפא את המחלות האלה.

אורי פורת: קמות ועדות על גבי ועדות, אבל דבר לא נעשה.

אורי פורת: לנו יש את המרשם הנכון והבדוק מבחינה מקצועית להבריא את רשות השידור.

אורי פורת: הבעיה העיקרית של רשות השידור שמכבידה עליה ועל תקציבה היא בעיית עודף כוח האדם.

אורי פורת: זה לא סוד, זה ידוע.

אורי פורת: אבטלה סמויה ברשות השידור קיימת כבר עשרות שנים.

אורי פורת: עד היום איש לא נקף אצבע כדי לטפל בבעיה הזאת ולהביא לפתרונה.

אורי פורת: כל הממשלות, כל השרים, כל הוועדות בכנסת, לא נקפו אצבע.

אורי פורת: לדבר דיברו הרבה, אבל לא עשו כלום.

אורי פורת: זאת ההזדמנות ההסטורית לעשות משהו, מפני שהפעם מונחת לפנינו תוכנית איך לעשות מה, והדברים הם בגדר יכולת ביצוע.

אורי פורת: צריך רק רצון טוב והחלטות נכונות כדי שהתוכנית הזאת תצא לדרך.

אורי פורת: אף אחד לא ילמד אותי איזה שהוא פטנט איך אפשר לקחת עובדים ולזרוק אותם לרחוב.

אורי פורת: זה דבר בלתי אפשרי.

אורי פורת: אם רוצים לצמצם את מצבת כוח האדם, וצריך לעשות את זה מפני שזה קריטי, צריך למצוא את הדרך הנכונה.

אורי פורת: אני מדבר בעיקר על תנאי פרישה או פנסיה.

אורי פורת: ברשות השידור נוצרו 3 שכבות של כוח אדם.

אורי פורת: הכוח הראשוני בנוי מאנשים שהיום מתקרבים לגיל פרישה.

אורי פורת: במרוצת השנים אנשים מתעייפים.

אורי פורת: אי אפשר לצפות מהם שיעשו היום מה שהם עשו לפני 30 שנה.

אורי פורת: במקומם נלקחו לעבודה שכבה נוספת של כוח אדם, שגם היא התחילה להשחק ולהתעייף.

אורי פורת: התחרות עכשיו יצרה מצב שהיה צריך להביא עוד כוח אדם לתוך רשות השידור, כי את המשימות יש לבצע.

אורי פורת: על כל עובד שנכנס נשאר עובד אחד, אולי אפילו שניים, שהפכו להיות מיותרים.

אורי פורת: יש כאן בעיה אמיתית שאיש לא ניסה להתמודד איתה באופן אמיתי.

אורי פורת: אם אנחנו הגענו למצב שבתקציב רשות השידור 60% זה תשלומים בגין שכר ועוד 30% הן ההוצאות הקבועות, שאין מנוס אלא לעמוד בהן, מה שנשאר לנו לפעולות זה בערך 10% מהתקציב.

אורי פורת: אם אנחנו בכל זאת משדרים מה שאנחנו משדרים, בכמויות שאנחנו משדרים, באיכויות שאנחנו משדרים, הרי זה רק הודות לאותם העובדים שעובדים באמת.

אורי פורת: למרבה הצער, כל עובד שעובד באמת נושא על גבו עובד שבאמת לא עובד.

אורי פורת: אין לי טענות אל העובד שלא עובד, הוא היה מוכן ללכת, אבל זאת בתנאי שיאפשרו לו ללכת בכבוד ולא עם פנסיה של 2500 שקל לחודש.

אורי פורת: מישהו מעלה על דעתו להוציא אנשים מהעבודה ולהשאיר אותם עם 2500 שקל לחודש?

אורי פורת: כלום לא נעשה בעניין הזה.

אורי פורת: בקדנציה הקודמת, בימי המנכ"ל מוטי קירשנבאום ורינה שפירא כיו"ר, היה הסכם בין רשות השידור והאוצר שייעשה מאמץ אמיתי לפתור את בעיית כוח האדם ברשות השידור.

אורי פורת: אז נבחר שלום גרניט, מי שהיה הממונה על השכר במשרד האוצר.

צבי הנדל: היה הסכם שייעשה מאמץ?

אורי פורת: היה הסכם שייעשה מאמץ אמיתי לפתור את בעיית עודף כוח האדם ברשות השידור בצורה הנכונה, ההגיונית וההוגנת ביותר.

אורי פורת: האיש היה מוסכם על כל הצדדים, משום שאין מומחה גדול ממנו בנושא הזה.

אורי פורת: שלום גרניט ישב ביחד עם הנהלת רשות השידור חודשים ארוכים.

אורי פורת: הם בדקו את הבעיה הזאת לפני ולפנים, וחיפשו דרכים איך לפתור את הבעיה בלי לפגוע בתפקוד השוטף של הרדיו והטלוויזיה.

אורי פורת: הם גיבשו תוכנית, שאנחנו מכירים אותה בשם "“תוכנית גרניט”".

אורי פורת: בתוכנית הזאת יש תשובה לשתי הבעיות האמיתיות של רשות השידור.

אורי פורת: כל שאר הבעיות הן שטויות במיץ עגבניות.

אורי פורת: אם ייפתרו שתי הבעיות האלה, רשות השידור כבר בריאה.

אורי פורת: “תוכנית גרניט” מציעה איך להוציא אנשים מתוך מעגל העבודה בצורה מכובדת, בצורה הוגנת.

אלי גולדשמידט: בכמה אנשים מדובר?

אורי פורת: בשלב הזה אנחנו מדברים על כ-200 איש.

אלי גולדשמידט: התוכנית מדברת רק על ה-200 איש האלה?

אורי פורת: לא.

אורי פורת: בתוכנית של שלום גרניט יש מתכונת, יש נוסחה שמאפשרת להוציא עובדים מיותרים מבלי לפגוע בתפקוד השוטף של המערכת.

אורי פורת: גם על ועדי העובדים, ממה שאני שמעתי, חלק גדול מ”תוכנית גרניט” מקובלת.

אורי פורת: גם הם לא מרגישים נוח עם האבטלה הסמויה הזאת, גם הם מבינים שהדבר הזה לא יכול להמשך וגם הם מבינים שהכובד הנוראי הזה על התקציב של הרשות הוא בלתי אפשרי, הוא בלתי נסבל.

אורי פורת: כאשר נוכל להפנות כספים להפקה, להתחדשות בציוד, לתנאי עבודה במקום לשכר מיותר, אנחנו נוכל להוכיח את היכולת האמיתית של רשות השידור, כי יש בה פוטנציאל עצום שהוא בלום היום בגלל חוסר תקציב.

אורי פורת: זאת הבעיה האמיתית.

אורי פורת: “תוכנית גרניט” פותרת גם את זה שרשות השידור לא יכולה להתמודד עם המתחרים שלה.

אורי פורת: ידיה ורגליה של רשות השידור כבולות.

אורי פורת: היא עוד צריכה לסחוב על גבה משקולות של הסכמי עבודה שאבד עליהם הכלח כבר מזמן.

אורי פורת: מדובר על הסכמי עבודה שעוותו וסורסו במרוצת השנים.

אורי פורת: אין שום דמיון בין ההסכמים המקוריים להסכמים שקיימים היום, והכל נעשה בלחצים של רצון להתפשר.

אורי פורת: מה שהיה אולי מתאים למבנה הצילום בפילם, לא מתאים בכלל לימי הצילום בוידיאו, והוא הדין לגבי שאר האספקטים שקשורים בתהליך ההפקה והשידור.

אורי פורת: קשה מאוד להפעיל מערכת כאשר הידיים והרגליים קשורות באזיקים של הסכמי עבודה חסרי שחר.

אורי פורת: אם צריך לתפקיד מסויים או למשימה מסויימת 3 עובדים, יש לנו הסכמים שמחייבים 6 עובדים.

אורי פורת: למה?

אורי פורת: ככה.

אורי פורת: במרוצת 30 השנה איש לא טיפל בנושא הזה.

אורי פורת: יש לנו היום 14 ועדי עובדים.

אורי פורת: אתה גמרת עם ועד אחד, אתה מתחיל עם השני.

אורי פורת: גמרת עם 5, יש לך עוד 10.

אורי פורת: בלתי אפשרי לעבוד ככה.

אלי גולדשמידט: איך אתם מטפלים בבעיה הזאת?

אורי פורת: “תוכנית גרניט” מאפשרת לנו להפוך את הקערה על פיה, כלומר במקום 14 ועדי עובדים שונים של סקטורים אמיתיים ומדומים יהיה איגוד עובדים אחד לרשות השידור שאיתו אפשר יהיה בכוחות משותפים לבצע תוכנית הבראה אמיתית והסכמי עבודה חדשים.

אורי פורת: ביצוע “תוכנית גרניט” מחייב את כולם, גם את ההנהלה וגם את העובדים, להכנס למשא ומתן על הסכמי עבודה חדשים שמתאימים לצרכים האמיתיים של השידור ולא לצרכים של העובדים או הצרכים של איזה שהוא גורם אינטרסנטי אחר.

אורי פורת: באותו רגע שמחליטים ליישם את “תוכנית גרניט” מבוטלים למעשה כל הסכמי העבודה הקיימים.

אורי פורת: אז מוכרחים, אם רוצים או לא רוצים ,

אורי פורת: להכנס למו"מ על הסכמי עבודה חדשים.

אורי פורת: אלו שתי הבעיות האמיתיות.

אורי פורת: יש עוד הרבה בעיות.

אורי פורת: בעיית אי ספיקת לב המערכת נמצאת כאן, רק בנושא הזה של גרניט.

אלי גולדשמידט: מה העלות הכספית של התוכנית הזאת?

אורי פורת: מדובר בעלות כספית של כ-400, 450 מיליון שקל.

אלי גולדשמידט: כשבניתם את התוכנית הזאת עשיתם את זה באיזה שהוא שיתוף פעולה עם משרד ראש הממשלה, עם משרד האוצר?

אורי פורת: אדוני היושב-ראש, הנהלת רשות השידור התחילה לעבוד על התוכנית הזאת לפני כ-4 שנים.

אורי פורת: אנחנו אז הצלחנו בלי הממשלה, בלי אף אחד.

אלי גולדשמידט: אבל עכשיו, בחודשים האחרונים?

אורי פורת: בחודשים האחרונים יש נתק מוחלט.

אלי גולדשמידט: התוכנית של שלום גרניט היתה גם לפני הדיון בפעם הקודמת.

אלי גולדשמידט: שום דבר חדש לא קרה מאז.

גיל סמסונוב: התוכנית הזאת נמצאת גם בידי הממשלה הקודמת, גם בידי הממשלה הזאת, גם בידי הוועד המנהל הקודם, גם בידי ועד המנהל הנוכחי, גם בידי המנכ"ל הקודם וגם בידי המנכ"ל הנוכחי.

גיל סמסונוב: אנחנו באנו לאוצר לפני כשנה וחצי והתחלנו סידרת דיונים איתם.

גיל סמסונוב: בסיכומו של דבר, האוצר לא נתן את הסכמתו.

גיל סמסונוב: אני יכול להבין את זה, כי אז זאת היתה תקופה מאוד בעייתית.

גיל סמסונוב: מאז שום דבר לא נעשה.

אלי גולדשמידט: אתם הייתם אצלינו לפני מספר חודשים.

אלי גולדשמידט: השאלה שנשאלת היא: האם מאז ועד עצם היום הזה היה איזה שהוא שינוי בתוכנית ההבראה, והאם היה איזה שהוא פידבק מהאוצר או ממשרד ראש הממשלה.

אורי פורת: “תוכנית גרניט” היא אבן יסוד לכל תוכנית ההבראה.

אורי פורת: ודאי שיש שינוי.

אורי פורת: אנחנו אמרנו שניקח את “תוכנית גרניט” ונבנה תוכנית הבראה על פיה כאילו שהתוכנית אושרה כבר ויצאה לדרך.

אורי פורת: כל תוכנית שנעשה בלי “תוכנית גרניט” כאילו לא עשינו כלום.

אלי גולדשמידט: בוא תסביר לי מה נעשה.

אלי גולדשמידט: האם יש לכם לוח זמנים?

אלי גולדשמידט: האם יש לכם שלבים?

אורי פורת: “תוכנית גרניט” לבדה לא תספיק.

אורי פורת: אומנם היא תנאי לכל תוכנית הבראה ,אבל לבדה היא חסרת ערך.

אורי פורת: זאת הסיבה שההנהלה הנוכחית של רשות השידור עוסקת בהכנת תוכנית הבראה מזה שנתיים, ובודקת את כל אותן נקודות התורפה בתוך המערכת במטרה למצוא את הפתרון הנכון והיעיל.

אורי פורת: בחוברת שהונחה בפניכם יש פירוט מלא של כל אותן התרופות שאנחנו מייעדים לכל הבעיות, כאשר התרופות האלה לא יכולות להתבצע או להגיע לידי מימוש או יישום אלא אם כן “תוכנית גרניט” תיושם.

אורי פורת: אני אמרתי מלכתחילה שאני אדבר על הבעיות העיקריות שמקשות על רשות השידור לתפקד.

אורי פורת: למרות זאת היא מתפקדת לגמרי לא רע.

אורי פורת: תתארו לכם איך היא תתפקד כאשר ישחררו ממנה את הכבלים שמפריעים לה לעבוד.

אורי פורת: רשות השידור פרוסה היום על פני 16 מבנים שונים בכל רחבי ירושלים, דבר שגורם לבזבוז משווע ולכפילויות מיותרות.

אורי פורת: הדבר הזה נוצר במשך 35 שנות קיומה של רשות השידור, זאת מכיוון שלא היה מבנה אחד או קריית שידור אחת שבה אפשר היה למקד את כל הפונקציות.

אורי פורת: היא פרוסה על פני 16 מבנים שונים, דבר שאין לו אח ורע בשום מקום בעולם.

אורי פורת: אני מוכרח לומר לשבחו של מר קירשנבאום שבזמנו הגיעו לרעיון, שגם אושר בהתלהבות באוצר, לרכז את כל הפונקציות של רשות השידור בקריית שידור אחת.

אורי פורת: זה דבר שיחסוך לנו כ-5 מיליון דולר בשנה רק שכר דירה שאנחנו משלמים.

אלי גולדשמידט: כן, אבל למה בקרקע כל כך יקרה בלב ירושלים?

אורי פורת: כרגע דרוש לנו שלב ב' של התוכנית.

אורי פורת: בשלב הזה האוצר עיכב את כל העניין.

אורי פורת: יש סחבת שאין לה סוף.

אורי פורת: בינתיים נגרמים נזקים כספיים קשים לרשות השידור.

אורי פורת: נדמה שלאף אחד לא איכפת.

אלי גולדשמידט: מה קורה עם הפרוייקט הזה?

אלי גולדשמידט: למה לא מתקדמים איתו?

אמיר לוי: כיוון ששאלת הבראת רשות השידור עומדת על הפרק, אין טעם מבחינתינו לבנות קרייה ענקית.

אמיר לוי: אין היום סיבה לאשר את הפרוייקט לפני שאנחנו יודעים לקראת איזה שינוי רשות השידור הולכת.

אלי גולדשמידט: מה עשיתם עד עכשיו בעניין תוכנית ההבראה?

אלי גולדשמידט: אני יודע שהקפאתם את המשך הבנייה במתחם.

אלי גולדשמידט: מה עשיתם באופן פוזיטיבי לקידום תוכנית ההבראה?

אמיר לוי: אנחנו בדעה שמי שצריכה להציג את תוכנית ההבראה זאת ההנהלה.

אמיר לוי: היא יותר מבינה ומעורבת מאשר האוצר.

אלי גולדשמידט: נפגשתם עם ההנהלה?

אמיר לוי: את הנייר הזה קיבלנו היום ביחד עם חברי הוועדה.

אמיר לוי: לא הוצג לנו שום דבר.

אמיר לוי: גם אין שום חדש בתוכנית הזאת.

אמיר לוי: בסך הכל, כמו שהציג פה המנכ"ל, התוכנית מסתמכת על “תוכנית גרניט”.

אלי גולדשמידט: יש פה גוף שעובד בהיקף תקציבי גדול מאוד, על בסיס אגרה וכו'.

אלי גולדשמידט: אתם יושבים ומחכים שהוא יבוא אליכם כדי לעשות תוכנית הבראה?

אלי גולדשמידט: אתם לא יוזמים שום דבר?

אמיר לוי: יש פה שני נושאים שעולים מהמכתב שהגישה רשות השידור 1.

אמיר לוי: תוכנית הבראה 2.

אמיר לוי: בניית קריית שידור.

אמיר לוי: בשני הנושאים לא אנחנו אלה שיוזמים ולא לנו יש את הכלים המקצועיים להחליט איזה רשות שידור צריכה להיות.

אמיר לוי: זה גם לא אמור להיות ככה, כי זאת רשות ציבורית עצמאית.

אמיר לוי: לא הממשלה היא זאת שצריכה לשלוט בה וצריכה להחליט איך היא תופעל.

אמיר לוי: בשני המקרים הרשות פעלה בצורה שונה.

אמיר לוי: בנושא של קריית רשות שידור אנחנו מקיימים דיונים סדירים ורציפים.

אמיר לוי: הם הגיעו לשר האוצר יותר מפעם אחת.

אמיר לוי: הוא ביקש לראות תוכנית מצומצמת שתביא בחשבון צמצום בכוח אדם, צמצום במספר אולפנים.

אמיר לוי: הם לפני כשבוע הגישו תוכנית מצומצמת יותר.

אלי גולדשמידט: הטענה היא שהקפאתם את זה.

אמיר לוי: הרשות הגישה תוכנית לשלב ב' שמדברת על בניית 20 אולפני רדיו.

אמיר לוי: זה לא נראה סביר.

אמיר לוי: מדובר על קרקע יקרה, כמו שאמרת.

אמיר לוי: הרשות לא אמורה להיות כזאת גדולה.

אמיר לוי: אומר פה המנכ"ל שהרשות הזאת היא גדולה ממה שהיא צריכה להיות.

אמיר לוי: אם היא גדולה ממה שהיא צריכה להיות, אז לא צריך לבנות קריית שידור.

אמיר לוי: פה מתקיים תהליך שמוביל לאן שהוא.

אמיר לוי: אני לא יודע מה תהיה התוצאה הסופית, אבל יש תהליך שמתקיים עם מוטי ועם יאיר.

אמיר לוי: לגבי החלק של תוכנית ההתייעלות, עד היום, חצי שנה מאז שאושר תקציב רשות שידור פה בוועדה, לא קיבלנו שום פנייה מרשות השידור.

אמיר לוי: גם כאן, כמו בקרית רשות שידור, לא אנחנו אלה שצריכים ליזום את תוכנית ההתייעלות.

אמיר לוי: נכון שיש את “תוכנית גרניט” שאומרת איזה בסיס פנסיוני חדש יהיה ואיזה תנאי פרישה, אבל היא לא אומרת איזה יחידות צריכות להסגר ברשות שידור ואיזה התייעלות צריך לעשות.

אמיר לוי: נורא קל לבוא ולהגיד שהממשלה אשמה והאוצר לא נותן ומשרד רה"מ לא עושה כלום, אבל בדיוק כמו שהרשות רוצה קריית רשות שידור והיא פועלת למען העניין, אם היא רוצה תוכנית הבראה היא צריכה לפעול למען העניין.

אלי גולדשמידט: יש גוף מתוקצב.

אלי גולדשמידט: .

אמיר לוי: הוא לא מתוקצב.

אלי גולדשמידט: הוא לא מתוקצב במובן של חוק יסודות התקציב, הוא מתוקצב מכספי משלם המסים.

אמיר לוי: נכון, יש אגרה.

אלי גולדשמידט: הוא לא ממומן באופן מסחרי, הוא ממומן על ידי אזרחי מדינת ישראל.

אלי גולדשמידט: משרד רה"מ אפילו לא טרח להגיע לדיון.

אלי גולדשמידט: הוא אפילו לא טרח להודיע לנו למה הוא לא מגיע לדיון.

אלי גולדשמידט: איך זה אתם כאחראים על הנושא הכלכלי יושבים ולא עושים כלום?

אלי גולדשמידט: ברור שלתוכנית ההתייעלות הזאת צריך כסף מהאוצר, כי בלי זה זה לא ילך.

אמיר לוי: זה לא ברור.

אלי גולדשמידט: אז תעבדו על זה, תציגו משהו נגדי.

אמיר לוי: אבל אני לא יכול להציג מקורות למימון של תוכנית לא קיימת.

אלי גולדשמידט: אם עכשיו אורי פורת מחליט לגנוז את התוכנית הזאת, סמסונוב לא מביא שום דבר לדירקטוריון, ועדת הכספים נרדמת, האוצר נותן לזה לחיות ככה?

אמיר לוי: את אגרת רשות השידור לפני שהיא מגיעה לאישור ועדת הכספים שר האוצר מאשר.

אמיר לוי: אני מניח שגם לשר האוצר חשובה תוכנית התייעלות ברשות השידור.

אמיר לוי: איך הוא ינהג, אני לא יודע.

אמיר לוי: אני חושב שצריך לעשות תוכנית התייעלות ברשות השידור.

אמיר לוי: זה מאוד חשוב לעשות תוכנית התייעלות, אבל זה לא תפקיד משרד האוצר ולא תפקיד משרד ראש הממשלה.

אלי גולדשמידט: אני חושב שאתה טועה, אבל זאת זכותך לחשוב ככה.

אלי גולדשמידט: אני חושב שיש פה מחדל שלכם ושל משרד ראש הממשלה.

אמיר לוי: אני נתתי את הדוגמה של בניית קריית שידור, שיש להם אנטרס שהפרוייקט יתקדם.

אלי גולדשמידט: אבל אתה לא צריך לצפות ולחכות שיהיה להם אינטרס.

אלי גולדשמידט: אתה הנאמן של הציבור.

אמיר לוי: אני לא יכול להגיד איזה יחידות צריכות להסגר.

אלי גולדשמידט: אני לא אמרתי שאתה תגיד, אבל אתה צריך להרים טלפון למנכ"ל, להזמין אותו אליך, לא לחכות שיהיה דיון בוועדת כספים.

אלי גולדשמידט: אתה באת הנה עכשיו אחרי 3 חודשים שלא נגעת בסיפור, חוץ מאשר בנושא של המבנה.

אבשלום וילן: אף אחד מכל הגורמים שמטפלים בזה לא מתייחס ברצינות למה שאמרנו פה.

אבשלום וילן: יוסי קוצ'יק ישב פה בחודש פברואר וביקש מאיתנו לאשר, ואתם באתם ל-3 פגישות, פורמאליות ולא פורמאליות, והתחייבתם בפני הוועדה שיהיה אולפן בבאר-שבע ועוד כל מיני דברים.

אורי פורת: האולפן זאת לא תוכנית הבראה.

אורי פורת: אולפן יש, אבל צריך להעביר סיב אופטי.

אורי פורת: בלי אישור של הוועדים לא תעביר אותו.

אורי פורת: לעומת זאת, יש בבאר-שבע צוות צילום קבוע שעוסק בדיווח חדשות מהדרום ומהנגב, דבר שהיה חסר.

אורי פורת: היום אנחנו כבר רואים את התוצאות על המסך.

אבשלום וילן: דיברנו על איזה סטרטר של 16, 20 מיליון שקל, שממנו נפתור את בעיית הבסיס של הפנסיה.

אבשלום וילן: דיברנו דיברנו דיברנו, אבל מאבקי הכוח נמשכים, כל גוף מושך את השמיכה לקטע שלו.

אבשלום וילן: אתם עסוקים בבעיות פרסונאליות.

אבשלום וילן: אינני מבין למה.

אבשלום וילן: יש לכם שדר ערבי שאמר איזה משפט באיזה בוקר ומזה כבר חודשיים הוא מושעה.

אבשלום וילן: למה?

אבשלום וילן: אני רואה שמגישים דוחות למשרד ראש הממשלה עם כל מיני הצעות.

אבשלום וילן: אין גוף אחד שבאמת מנסה לשמור על הרשות הציבורית, על השידור הציבורי.

אבשלום וילן: יש רדיו טוב, יש טלוויזיה טובה, אפשר להבריא אותה.

אבשלום וילן: אני פונה ליושב-ראש הוועדה שנזמן את כל הגופים האלה.

אלי גולדשמידט: אני מזמן אבל הם לא באים.

ויצמן שירי: תפזר את הישיבה.

צבי הנדל: תאמין לי, אלי, שאם נחליט שאין בשנה הבאה אגרה, מחר בבוקר כולם יתחילו לעבוד.

ויצמן שירי: כשמדברים על תוכנית הבראה ומסכמים, מצפים שהדברים גם יתבצעו.

ויצמן שירי: אם אנחנו יושבים כאן בשביל לקשקש, חבל על הזמן.

ויצמן שירי: חלק קטן ממה שדיברנו עליו בפעם שעברה התבצע רק בחודש האחרון, דבר שלא שינה שום דבר.

ויצמן שירי: זה לא בסדר, כי הדיון האחרון איתם היה בחודש פברואר.

ויצמן שירי: אותם הכתבים שהיו נשארו אותם הכתבים, רק שינו את הפורמט שלהם, את הסטטוס שלהם.

ויצמן שירי: מעבר לזה שום דבר לא השתנה.

ויצמן שירי: אם אני היום צריך ללכת להופיע בתוכנית בוקר, אני עדיין צריך לנסוע לירושלים.

ויצמן שירי: הכל סיפורים.

ויצמן שירי: אני מכבד את אורי פורת.

ויצמן שירי: אני גם מבין שהוא לא יכול להלחם בוועד הקשה של העובדים.

ויצמן שירי: אף אחד לא מוכן לרדת לבאר שבע כי זה מקום "חשוך אל", חיים שם אנשים מהעולם השלישי, וזאת כאשר יושבים כאן 1600 עובדים ברדיוס של 10 קילומטר.

ויצמן שירי: אני לא מקבל את הדבר הזה.

ויצמן שירי: מצידי, עם יד על הלב, שהכל יתפרק לגמרי, שיפזרו את הכל.

ויצמן שירי: אז יכול להיות שהאזרחים שמשלמים ארבעים ומשהו מיליון שקלים בעד האגרה לא ירגישו שהם בור השופכין של מדינת ישראל.

ויצמן שירי: זה מתבטא בכל מה שקשור למדינה.

ויצמן שירי: היה אורי פורת יחד עם כל הצוות לפני חודשיים וחצי, שלושה חודשים בבאר שבע.

ויצמן שירי: הם באו וביקשו סליחה.

ויצמן שירי: ראינו את דוח מבקר המדינה לפני חודש וחצי שמדבר על ההתייחסות של הממשלה לממסד כלפי תושבי הנגב.

ויצמן שירי: צריך להחליט.

ויצמן שירי: היום רבים אנשי הימין על כל גבעה ביהודה ושומרון, את אף אחד לא מעניין מה קורה ברמת חובב, את אף אחד לא מעניין מה קורה בדודאים.

ויצמן שירי: רשות השידור היא עדיין רשות ממלכתית.

ויצמן שירי: אני מציע לפזר את הישיבה הזאת.

ויצמן שירי: חבל על הזמן.

ויצמן שירי: אף אחד לא יעשה שום דבר.

ויצמן שירי: בכל פעם שיצטרכו אותנו להצבעה על איזה שהוא נושא, יביאו את הנייר.

אלי גולדשמידט: מי שאשם בכל הסיטואציה הזאת זאת לא רשות השידור אלא משרדי הממשלה.

אלי גולדשמידט: אני אומר את זה בכאב ובצער.

אלי גולדשמידט: לדעתי יש פה מחדל גדול מאוד גם מכיוון משרד ראש הממשלה וגם מכיוון משרד האוצר.

ויצמן שירי: אז בשביל מה לדון?

ישראל כץ: יש תוכנית.

ישראל כץ: אני מבין למה האוצר פסיבי.

ישראל כץ: האוצר פסיבי כי אין עליו שום אחריות ציבורית.

ישראל כץ: מדוע?

ישראל כץ: כי מי שאישר את האגרה זה אנחנו.

אמיר לוי: גם שר האוצר אישר את האגרה.

ישראל כץ: שר האוצר היה כאן גורם מתווך.

ישראל כץ: אני זוכר שהיה דיון אחד בממשלה.

ישראל כץ: כשתקבע המסגרת ירדו לפרטים.

ישראל כץ: מה הטעם אם הם יגידו את מי הם מפטרים אם אין את המסגרת.

ישראל כץ: הוועד המנהל, לפי מה שהבנתי, עוד לא סיים את הדיון בנושא.

ישראל כץ: הממשלה פסיבית בעניין.

ישראל כץ: עיקר המעמד שלה היה מותנה בחקיקה, שלפי איך שאני מתרשם לא נתפסת כמתאימה.

ישראל כץ: אין כאן עניין של לריב עם אדם כזה או אחר.

ישראל כץ: זאת המציאות.

ישראל כץ: היחידים שאישרו את האגרה במתכונתה, שזה הכלי היחידי, זה אנחנו.

ישראל כץ: אנחנו אישרנו לגבות מהציבור כסף.

ישראל כץ: האוצר אפילו לא קורא לזה תקציב.

ישראל כץ: אין עליו שום אחריות.

ישראל כץ: מצידו שניקח אגרה של 2000 שקל מאדם.

אמיר לוי: זה לא נכון, כי החלטנו בהחלטת ממשלה שיהיה 5% מקדם התייעלות.

אמיר לוי: זאת לא הצגה נכונה להגיד שלאוצר לא איכפת.

אלי גולדשמידט: כן, אבל זה לא עולה בקנה אחד עם הפסיביות שלך ב-3 החודשים האחרונים.

אמיר לוי: לא, אבל זאת לא הצגה נכונה כשאתה אומר שלאוצר לא איכפת מהאגרה.

אלי גולדשמידט: אתם ישנים בעמידה.

ישראל כץ: לפי מה שאתם מקרינים זה יכול להשאר גם ככה כמה שנים.

ישראל כץ: אני חושב שיש לנו רק 2 כלים, כאשר אחד קשור לאגרה והשני זה הנושא של החקיקה, בעיקר בהיבטים הכספיים.

ישראל כץ: אם לוקחים את דוח גרניט ומאמצים אותו כלכלית זה דבר שמחייב חוק.

אבשלום וילן: הם אמרו שהם הולכים לשנות את חוק רשות השידור.

אלי גולדשמידט: אם אתה רוצה חקיקה לביטול אגרה תגיש הצעת חוק.

צבי הנדל: צריך לעשות הבראה שכולם מסכימים עליה.

צבי הנדל: לפני שלוחצים, לפני שעושים שריר, צריך לתת עוד חודשיים.

אמנון כהן: אולי כדאי שנטיל על אחת מוועדות המשנה לדון בזה.

אמנון כהן: דיברנו אז על הנושא של ערוץ 33.

אמנון כהן: אולי כדאי שנאפשר להם להריץ פרסומות חלקיות, כי אנחנו רואים שלא מעבירים להם כסף.

אמנון כהן: אם רוצים לסגור את התחנה צריך להחליט, אבל אם אנחנו רוצים שהם ימשיכו לעבוד אולי כדאי שניתן להם אפשרות להיות מסחריים.

אורי פורת: אמנון, זה חלק מתוכנית ההבראה.

אמנון כהן: כן, אבל העניין לא זז.

אמנון כהן: בינתיים צריך לעבוד.

אמנון כהן: אני רוצה שנקבל החלטה להעביר להם 7 מיליון שקל, או לקבל החלטה לתת להם לשדר פרסומות.

נחום לנגנטל: אני חושב שגילינו אחריות מיותרת באישור תקציב רשות השידור.

נחום לנגנטל: אני אז אמרתי כאן שלא צריך לאשר את תקציב רשות השידור, אבל אתם באתם אלי בשם האחריות הציבורית שלא יהיו יותר שידורים.

נחום לנגנטל: הרגשתי אז שעובדים עלי ובכל זאת אישרתי.

נחום לנגנטל: אנחנו נמצאים פה אחרי חצי שנה שכמעט שום דבר לא בוצע.

נחום לנגנטל: לאוצר אין עניין ללכת להבראה אמיתית.

נחום לנגנטל: גם ההחלטה שנסגור את רשות השידור לא מטרידה אותו.

נחום לנגנטל: יש הרבה סיבות מהותיות לסגור אותו.

נחום לנגנטל: אם יהיה רק ערוץ מסחרי, בסדר.

נחום לנגנטל: אולי גם ירוצו ערוצים פיראטיים.

נחום לנגנטל: אולי ערוצי הקודש יספקו לנו את מה שרשת ב' לא מספקת לנו.

נחום לנגנטל: לא נורא.

נחום לנגנטל: מבחינת האוצר זה יכול לחיות.

נחום לנגנטל: היו דברים שהיו בחוברת של רשות השידור כמו העניין של הרדיו הדתי.

נחום לנגנטל: נכון לרגע זה הכוונות טובות, הרוח טובה, אבל אין רדיו דתי שמשדר.

נחום לנגנטל: כל מה שאפשר עכשיו לנשוך כדי שזה יכאב, אני בעד.

אלי גולדשמידט: אני הובלתי עם העזרה שלכם מהלך לא לטרפד את הנושא של האגרה, וזה על בסיס התחייבויות, על בסיס זה שיוסי קוצ'יק ישב פה, על בסיס זה שנציגי האוצר ישבו פה, על בסיס זה שרשות השידור ישבה פה.

אלי גולדשמידט: אני הייתי נאיבי ואתם הייתם נאיבים.

אלי גולדשמידט: רצינו לתמוך בשידור הציבורי מתוך הנחה שתהיה תוכנית הבראה,אבל צפצפו עלינו בגדול.

רחמים מלול: את התיאור הממצה, הקולע, האמיתי והמדוייק ביותר על מצבה של רשות השידור היטיב לתאר אורי פורת גם היום וגם בישיבות הקודמות.

רחמים מלול: מבחינתי, כל אחד מאיתנו שמוסיף משהו רק גורע.

רחמים מלול: השאלה עד כמה אורי בעצמו רוצה לשנות את המצב.

יוסף יצחק פריצקי: הוא רוצה.

רחמים מלול: לי יש תחושה שאף לא אחד מהצדדים מעוניין בתוכנית הבראה כלשהי.

רחמים מלול: מדוע האוצר פחות מעוניין מרשות השידור בתוכנית הבראה?

רחמים מלול: כי הוא רואה שהתקציב שלהם מכוסה מ57% אגרה, 4% חסויות, 16% פרסומת וכו' וכו'.

רחמים מלול: אם האוצר לא מקציב אגורה אחת לרשות השידור, מה איכפת לו שהרשות תמשיך להתנהל כמות שהיא.

רחמים מלול: אם היתה איזו שהיא רשת קטנה שהם היו צריכים לתקצב, הם כבר היו מקימים עשרות ועדות מקצועיות, היו דורשים עשרות תוכניות הבראה, חשב מלווה, מבקר וכו' וכו'.

אמיר לוי: יש הבדל בין משרד ממשלה שמנוהל על ידי הממשלה לבין רשות סטטוטורית שלא בכדי לא מנוהלת על ידי הממשלה.

אלי גולדשמידט: אם מערכת בתי המשפט צריכה להתייעל, מישהו מעלה על הדעת שמערכת בתי המשפט מתחילה להיות תלויה כתוצאה מזה?

נחום לנגנטל: אתה לא עושה את זה ברשות שדות התעופה, ברשות הנמלים?

יוסף יצחק פריצקי: תן לאורי פורת סמכות להוציא איגרת חוב, לקחת הלוואה מהבנק כדי לעשות תוכנית ולגמור עניין.

יוסף יצחק פריצקי: אתה מסכים?

רחמים מלול: אמיר, יש לך פה מנכ"ל רשות שבא ואומר לכם: "רבותי, הרשות חולה, אנא רפאו אותה, תקנו אותה".

רחמים מלול: אם יישמו את “תוכנית גרניט” היא תעלה לכם מאות מיליוני שקלים.

רחמים מלול: אתם אומרים לעצמכם: בשביל מה לנו להכנס לצרה הזאת?

רחמים מלול: שהרשות תמשיך לפעול כמות שהיא.

רחמים מלול: יש לה את האגרה, יש לה את תשדירי החסות וכו', ובא לציון גואל.

רחמים מלול: לדעתי אתם עושים לא נכון.

רחמים מלול: אורי, אני חושב שגם מצידכם אין עליה על בריקדות לשם יישומה של תוכנית ההבראה.

רחמים מלול: למה שלא תגידו שאתם סוגרים את הרשות?

אלי גולדשמידט: אין אדם מחלץ את עצמו מבית האסורים.

רחמים מלול: אנחנו היום לאחר מעשה.

רחמים מלול: היינו תמימים, היינו נאיביים והיינו טובים מדי.

אמיר לוי: הם פעם אחת לא ישבו איתנו.

אמיר לוי: 10 פעמים הם ישבו איתנו על קריית רשות שידור.

אמיר לוי: על תוכנית ההתייעלות מאז ההחלטה של ועדת הכספים הם פעם אחת לא ישבו איתנו.

נחום לנגנטל: אלי, הוא אומר דבר חמור.

אלי גולדשמידט: אני שמעתי אותו קודם אומר את זה.

אלי גולדשמידט: אני חושב שגם הוא היה צריך ליזום את זה.

יוסף יצחק פריצקי: אורי, אתה נמצא ברשות חולה והאוצר כנראה לא יעזור לך.

יוסף יצחק פריצקי: תחשוב על השבתת שידורים לכמה זמן.

יוסף יצחק פריצקי: אם לא תנקוט באיזה שהוא צעד דרסטי, הציבור לא יפעיל לחץ.

אלי גולדשמידט: השבתה תמוטט אותם.

יוסף יצחק פריצקי: לא תמוטט אותם.

אלי גולדשמידט: אם יפסיקו לשמוע רשת ב' לחצי שנה, אתה חושב שיחזרו אליה?

יוסף יצחק פריצקי: לא חצי שנה.

יוסף יצחק פריצקי: אורי, תעשה את זה 10 ימים.

אלי גולדשמידט: מזכיר הממשלה התקשר אלינו וביקש להתנצל על זה שהם לא שלחו לדיון אדם מטעמם.

אלי גולדשמידט: יוסי קוצ'יק קודם לכן סיפר לנו שהוא יושב עם הרופאים.

אלי גולדשמידט: אני לא מקבל את הגישה ואת הדרך שבה משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר מתייחסים לנושא הזה.

אלי גולדשמידט: אנחנו נקיים דיון נוסף בתוך מספר שבועות, אולי בתחילת הפגרה או בסמוך לה.

אלי גולדשמידט: זה שרשות השידור לקתה ולוקה, על זה אין ויכוח.

אלי גולדשמידט: רשות השידור היא הגוף שאותו צריך להבריא.

אלי גולדשמידט: אין מנוס מרשות שידור ממלכתית.

אלי גולדשמידט: הגופים שצריכים לפעול להבראתה של הרשות זה משרדי הממשלה הנוגעים בעניין, וזאת מבלי לפגוע באובייקטיביות שלה ומבלי שזה יחשב כהתערבות פוליטית.

אלי גולדשמידט: אני אמרתי לך, אמיר,שהדוגמה שנתת היא לא לעניין, כי מחר תבריא את מערכת בתי המשפט וזה לא ייחשב כאילו אתה פוגע בעצמאות שלהם.

אלי גולדשמידט: כשאתה משלם משכורת לשופטים, אז השופטים בעד המדינה ונגד האזרח?

אלי גולדשמידט: שטויות.

אלי גולדשמידט: אנחנו במערכת שהאוצר הוא זה שאחראי לה.

אלי גולדשמידט: לא יתכן ש-3 חודשים, 4 חודשים האוצר ומשרד ראש הממשלה לא פועלים.

אלי גולדשמידט: מילת ההגנה היחידה שיש לי על משרד ראש הממשלה שהם הכינו את הצעת החוק בנושא רשות השידור.

אלי גולדשמידט: זה לא בא במקום תוכנית הבראה.

אלי גולדשמידט: כרגע זה לא עול על אוצר המדינה, אבל זה עול על תקציבו של כל אזרח ואזרח במדינת ישראל שחייבים לשלם את האגרה.

אלי גולדשמידט: המחיר הגבוה נגזר, בין היתר, מהעובדה שרשות השידור לא הבריאה.

אלי גולדשמידט: אין לי ספק שרשות שידור מצומצמת יותר בכוח האדם שלה יעילה יותר וטובה יותר.

אלי גולדשמידט: היא תגרום לכך שעלות האגרה מבחינת האזרח תרד.

אלי גולדשמידט: לנו כרגע אין מה לעשות.

אלי גולדשמידט: אני לא רוצה להשתמש כרגע בהצעת החוק של בני אלון כגרדום או כאיזה שהוא איום, אבל אני רואה אותנו נגשים לתקציב של שנה הבאה מתוך בסיס של חוסר אמון במשרד האוצר ובמשרד ראש הממשלה בעניין הזה.

אהוד כותן: לא מצפצפים על רשות השידור ולא על ההבראה של הרשות.

אהוד כותן: במהלך 3 חודשים האחרונים עסקנו בזה הרבה.

אלי גולדשמידט: בצד הכלכלי בכלל לא נגעתם.

אלי גולדשמידט: התעסקתם בשאלות המבניות של כיצד צריכה להתנהל רשות שידור.

אלי גולדשמידט: זה חשוב.

אלי גולדשמידט: בזה עוסק צוות של משפטנים.

אלי גולדשמידט: זה החלק הקל.

אלי גולדשמידט: לעסוק בדברים האמיתיים, שזה הכסף וכל זה, לא עסקתם.

אהוד כותן: אנחנו חושבים שהדברים משולבים זה בזה.

אהוד כותן: אנחנו מאמינים שבלי השינויים המבניים לא יכולה להיות הבראה אמיתית לרשות השידור.

אהוד כותן: אנחנו לא רק מאמינים, אנחנו גם עושים.

אהוד כותן: זה תנאי.

אלי גולדשמידט: למה זה תנאי?

אלי גולדשמידט: למה השאלה אם יהיה עורך אחד לרשות השידור או שני עורכים – אחד לרדיו ואחד לטלוויזיה – זה מה שמשפיע על השאלה של קיומם של 14 ועדים וקיומם של עובדים שחיים עם הסכמי שכר שאם הם יוצאים מהמערכת הם הולכים לחיות בשכר רעב?

אלי גולדשמידט: מה הקשר בין זה ובין זה?

אלי גולדשמידט: יש לך פה בעיה קונקרטית שצריך להבין אותה, בלי שום קשר לשאלה איזה סוג של עריכה יהיה לרשות השידור ואם תהיה מעורבות לממשלה במינוי מנכ"ל רשות שידור או לא.

אלי גולדשמידט: זה עולה הרבה כסף.

אלי גולדשמידט: אלה נושאים מאוד חשובים שצריך לטפל בהם וטוב שאתם מטפלים בהם, אבל מול זה יש נושא קונקרטי של ניהול שוטף, של תקציב שצריך להחזיק עודף עצום של אנשים, שלאנשים האלה אין אלטרנטיבה מבחינת לצאת לפרישה מוקדמת כיוון שהם יצטרכו השלמת הכנסה בביטוח הלאומי.

אלי גולדשמידט: זאת בעיה שצריך לתת לה פתרון כואב, כי זה פתרון של כסף.

אלי גולדשמידט: נוח יותר להתעסק עם הבעיה הקלה, שזה הנושא של רשות השידור – המבנה, הסמכויות.

אלי גולדשמידט: בנושא הקשה לא נגעתם.

אלי גולדשמידט: אתה לא תספר לי שזה קשור אחד בשני כי זה קשקוש.

אלי גולדשמידט: יש פה התחייבות של יוסי קוצ'יק שהנושא יטופל ואתם תדווחו כל 3 חודשים.

אלי גולדשמידט: הייתם צריכים לבוא הנה.

אלי גולדשמידט: אני נתתי אמון במשרד ראש הממשלה ובהתחייבות של המנכ"ל,

אלי גולדשמידט: שאני מכיר אותו לפחות 15 שנה, אבל הוא צפצף עלי איתכם ביחד מלמעלה.

אבשלום וילן: אתה לא היית בדיון.

אבשלום וילן: אנחנו הצענו לקוצ'יק את עזרתינו.

אבשלום וילן: אנחנו גם אנשי ציבור.

אבשלום וילן: חשוב לנו לשמור על רשות השידור כרשות ציבורית.

אבשלום וילן: חשוב לנו שיהיו ערוצים ציבוריים.

אבשלום וילן: אתם הבאתם טיוטת הצעת חוק שאוי לקורא אותה.

אבשלום וילן: אתם לא עשיתם דבר.

אבשלום וילן: אתם זילזלתם במוסד הזה.

אבשלום וילן: ישב פה קוצ'יק, ידידינו, פעם, פעמיים ושיכנע.

אבשלום וילן: אי אפשר לעשות צחוק מהכנסת.

אבשלום וילן: אתם רשות מבצעת, אנחנו רשות מחוקקת.

אבשלום וילן: תעביר לבוס שלך, שבטנם של החברים הטובים ביותר שלו פה בוועדה מלאה.

אלי גולדשמידט: אני אקיים ישיבה נוספת.

אלי גולדשמידט: אני מצפה שלישיבה הבאה יבוא יוסי קוצ'יק ולא ישלח שליחים.

אלי גולדשמידט: 2.

אלי גולדשמידט: הצעת חוק רשות השידור (תיקון – ביטול אגרת הטלוויזיה), התשנ"ט-1999

בנימין אלון: בהתאם לדוח שהוצג זה עתה בישיבה, האגרה היא 57% מתקציב רשות השידור.

בנימין אלון: אני מציע 3 מקורות תקציב חלופיים: 1.

בנימין אלון: הגדלת סעיף הפרסומות.

בנימין אלון: כרגע הוא 16% והוא מתרכז רק ברדיו.

בנימין אלון: אני מציע להעביר אותו גם לטלוויזיה בשידורים המסחריים.

בנימין אלון: כשקונים זכיון בכדורגל וזה עולה הרבה כסף, אין סיבה שלא יהיה פירסום.

בנימין אלון: צריך להגדיל את תשדירי השירות והחסויות השונות, שהם כרגע רק 4%.

בנימין אלון: 2.

בנימין אלון: שידורי איכות, שאנחנו חפצים ביקרם, יהיו על חשבון התקציב, אבל כדי לשמור על עצמאות רשות השידור יש לעשות את זה בבכורה מקורית.

בנימין אלון: 3.

בנימין אלון: דוגמת צ'אנל 4 של כל הזכיינים, הן של הלווינים, הן של הכבלים והן של שידורים אחרים.

בנימין אלון: שלושת המקורות האלה יחדיו מהווים מקור בשפע, אפשר אפילו לחסוך.

מוטי לוי: אגרת שידור קיימת בכל רשויות השידור הממלכתיות באירופה.

מוטי לוי: זה מקור המימון העיקרי של כל הרשויות האלה.

מוטי לוי: ישראל לא שונה ממדינות אירופה.

מוטי לוי: זה מבטא את העצמאות של הרשות.

מוטי לוי: אין היום שום אלטרנטיבה אחרת, בעידן שיש תחרות מסחרית של כל הערוצים המסחריים, להביא את המימון לעסק הזה.

מוטי לוי: התקציב של ערוץ ממלכתי אחד בפורטוגל, שהציעו לו לעבור להיות מסחרי ולהמיר את האגרה בפירסומת, קטן ב-50%, כי הוא לא הצליח להביא את הפרסומת בתנאי עבודה ובכלים שהיו לו.

מוטי לוי: כעבור שנתיים התקציב שלו ירד ב-25%.

מוטי לוי: בסופו של דבר בשנה השלישית החליטו לממן אותו מתקציב המדינה.

מוטי לוי: זה היה המודל של הטלוויזיה הפורטוגזית, שהחליטה לעשות את הצעד של המרת אגרה בפרסומת מסחרית בעידן של תחרות מול גופים מסחריים מאוד מאוד יעילים ומאוד מאוד אגריסיביים.

מוטי לוי: כנראה אין סיכוי לגוף ממלכתי שצריך לשדר תכנים ממלכתיים במאבק מול הגופים המסחריים על שוק הפרסומת.

חנה מצקביץ: אני כבר אמרתי גם בישיבות הקודמות שהביטול של האגרה זה מכת מוות לרשות השידור כרשות ציבורית.

חנה מצקביץ: בכל מדינות אירופה ומדינות העולם הרשויות הציבוריות ממומנות ברובן מאגרה.

חנה מצקביץ: אני לא חושבת שמי שרוצה רשות שידור ציבורית רוצה שהיא תחיה כולה מפרסומות, כי אז היא הופכת להיות לרשות מסחרית ולא רשות ציבורית.

אמיר לוי: העצמאות של רשות השידור חשובה, היא מקבלת ביטוי לכך באישור האגרה.

אביגדור ליברמן: אני מלווה את רשות השידור 4 שנים.

אביגדור ליברמן: משרד האוצר מוכן לקצץ בכל המשרדים חוץ מאשר ברשות השידור.

אמיר לוי: לגבי גובה האגרה יש מקדם התייעלות.

צבי הנדל: עצם החוק ברור ומקורות המימון ברורים.

צבי הנדל: אני מדבר על הטקטיקה.

צבי הנדל: אם אנחנו רוצים קצת להזיז את העניין, אני מציע שנעביר את זה.

בנימין אלון: אני יכול לדרוש את זכותי התקנונית שתהיה הצבעה, אלא אם כן אתה משתמש בסמכות שלך כיו"ר.

בנימין אלון: גם אם אני לא עובר, זה מגיע למליאה.

בנימין אלון: אני מעדיף את ההתמודדות הזאת עם המליאה.

ישראל כץ: בגלל שאין לנו אפשרות לפתרונות ביניים ואנחנו רק רוצים להניע רצון של אחרים, אין לנו ברירה אלא לאשר לבני להעלות את זה לקריאה ראשונה, ותוך כדי זה לראות איך התהליכים מתפתחים, אחרת אנחנו לא מייצגים את הציבור.

אביגדור ליברמן: היו 4 ועדות בדיקה לרשות השידור, כאשר כל פעם רשות השידור הבטיחה שהיא תתייעל והיא תבדוק.

אביגדור ליברמן: דיברו פה על רשות ציבורית יעילה.

אביגדור ליברמן: שנים סוחבים את העניין ועובדים על כל הציבור.

אביגדור ליברמן: רשות השידור זה הגוף הכי לא יעיל במדינה.

אביגדור ליברמן: אם היה מישהו באופן פרטי מנהל בצורה כזאת את רשות השידור, לדעתי לא היו מחזיקים אותו יום אחד בעבודה.

אביגדור ליברמן: כל צורת ההתארגנות, כל התכנון הארגוני זה דבר חסר תקדים.

אביגדור ליברמן: גם בארץ, בניגוד לכל המדינות האחרות, יש תקדימים אחרים.

אביגדור ליברמן: רוב האוכלוסייה לא משתמשת ברשות השידור.

אביגדור ליברמן: היום, בעידן הלוויני, רוב אוכלוסיית מדינת ישראל לא משתמשת בערוץ הראשון.

אביגדור ליברמן: השידורים הכי יקרים של אליפות אירופה שהגופים הפרטיים לא מרשים לעצמם לרכוש, ערוץ 1 כן רוכש.

אורי פורת: קיבלנו את זה בחינם.

צבי הנדל: זאת דווקא דוגמה לא טובה.

אביגדור ליברמן: אחרי כל דוחות רשות השידור שמדברים על יעילות של הרשות הזאת, הגיע הזמן, מעבר לדיבורים, לעשות, אחרת שום דבר לא ייעשה אף פעם.

רחמים מלול: בני, אתה אמרת שהכנסה אלטרנטיבית לרשות השידור תהיה מפרסומות.

בנימין אלון: לא, רק בחלק המסחרי.

רחמים מלול: אתה הופך את זה בהכרח לערוץ כמעט מסחרי.

בנימין אלון: בחלק המסחרי, לא בחלק האיכותי.

ויצמן שירי: שזה יהיה ערוץ מסחרי.

ויצמן שירי: מה אתם נבהלים ממסחרי.

יאיר אלוני: את שידורי הספורט אנחנו משדרים כחלק מאירגון השידור האירופי, שמונה 62 מדינות.

יאיר אלוני: העלויות מתחלקות בין המדינות.

יאיר אלוני: כל גורם מסחרי היום משלם פי 4 ופי 5 עבור זכויות.

יאיר אלוני: אילו השידורים האלה היו משודרים בערוץ המסחרי, תוך כדי המשחקים ותוך כדי התחרויות הייתם רואים פרסומות ולא משחקים ולא תחרויות.

יאיר אלוני: צ'אנל 4 בבריטניה ממומן מפרסומת.

יאיר אלוני: הוא היה בזמנו נסמך על שולחן הרשות המסחרית שמימנה אותו, אבל כשהוא עמד על רגליו הוא התחיל להיות ממומן מפרסומות.

אלי גולדשמידט: אני לא רוצה באופן לא הוגן לנצל את הסמכות שלי לא להצביע היום ולדחות את זה ללא גבול.

אלי גולדשמידט: היום סיימנו מחצית דיון עם רשות השידור בנושא ההתייעלות.

אלי גולדשמידט: אנחנו צריכים לקיים דיון נוסף בשבועות הקרובים.

אלי גולדשמידט: אני מציע שההצבעה תעשה כאשר נקיים את הדיון הנוסף.

אלי גולדשמידט: אולי כשמשרד ראש הממשלה ומשרד האוצר ישמעו את הלך הרוח שישנו פה הם יבואו אלינו עם הצעות יותר קונקרטיות שיקלו עלי לשקול את שיקול הדעת הנכון ביחס לעניין.

אלי גולדשמידט: אני בינתיים דוחה את ההצבעה.

אלי גולדשמידט: אני אעשה את ההצבעה עוד לפני היציאה לפגרה.

בנימין אלון: תעשה את ההצבעה ותעביר את זה למליאה אחר כך.

אלי גולדשמידט: אני רוצה שיעבור פה מסר מסויים בשבועיים הקרובים באמצעות נציגי הממשלה.

אלי גולדשמידט: אולי הם יבואו וישנו את פני הדברים ואולי לא.

אלי גולדשמידט: 3.

אלי גולדשמידט: שנויים בתקציב לשנת 2000.

אלי גולדשמידט: בקשה של שר האוצר מ-28.6.2000: " אני מודה לך על העלאת הצו להארכת תוקפם של איזורי פיתוח זמניים לפי החוק לעידוד השקעות הון.

אלי גולדשמידט: נדרש אישור בישיבת ועדת הכספים בהקדם".

אלי גולדשמידט: אנחנו דנו בזה לפני שבוע.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת ויצמן שירי ביקש התייעצות סיעתית.

אלי גולדשמידט: אנחנו נענינו לבקשה.

אלי גולדשמידט: ויצמן שירי נימק את זה בהקשר של מתן עדיפות לנגב ולגליל.

ויצמן שירי: היות ואין לנו כוועדת כספים עניין לתקוע כל מיני פרוייקטים שכבר יצאו לדרך, אנחנו נאשר את הבקשה עד סוף אוגוסט.

ויצמן שירי: במידה וחוק עידוד השקעות הון בחודש אוגוסט לא ישתנה, אני אראה את עצמי, יחד עם החברים שלי, כמי שיתנגד בצורה ברורה לכך שתבקשו הארכה נוספת.

אלי גולדשמידט: אני מבקש להעביר את הדברים של ויצמן שירי לידיעתו של יוסי קוצ'יק, מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 0 אושר העברה תקציבית מס' 193: מיליון שקל ושני תקני כוח אדם לבתי הדין הרבניים.

רוני ארד: היה סיכום עם שר האוצר ושר הדתות בנושא תקני כוח האדם לבתי הדין הרבניים.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד- 4 נגד –0 אושר

איוור קירשנר: יש פנייה ממנהל בתי הדין הרבניים להקדים את האישור של העודפים המחוייבים לבתי הדין הרבניים.

אלי גולדשמידט: עודפים לבתי הדין הרבניים, בקשה מספר 22010.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 0 אושר מספר פנייה 198:

אלי גולדשמידט: שימוש ברזרבה הכללית – העברה של 72 מיליון 480 שקל בהרשאה להתחייב ברזרבה כללית למשרד הבריאות, על מנת לתקצב סיוע לבתי חולים ממשלתיים בגין ביטוח רשלנות רפואית; לתקציב להערכות מד"א לביקור האפיפיור; להתאים את תקציב משרד הבריאות לסיכום בנושא "באג 2000"; להגדיל ההעברה לקופ"ח לאומית בגין רפואה מונעת לעולי אתיופיה ולבצע שינויים פנימיים נוספים בתקציב המשרד.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 0 אושר פנייה מס' 202: שינויים פנימיים בתקציב הפיתוח של אגף המכס.

יוליה אלברטון: אין פה תוספת תקציב.

יוליה אלברטון: זה בסך הכל שינויים פנימיים בתוכניות מחשוב של תקציב המכס.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד- 4 נגד – 0 אושר

אביב לוי: כל הסעיפים הקטנים זה כל מיני העברות פנימיות.

אלי גולדשמידט: ו-12 מיליון הרשאה להתחייב?

אביב לוי: מענקים משלימים בכל הנושא של הרפורמה ברפת, מטעים וכיוצא בזה.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 0 אושר

אביב לוי: מס רכוש הם אלה שינהלו את המנגנון.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 0 אושר

יעקב ליצמן: יש כאן הודעה על מימון פינוי עודפי ביצים.

אלי גולדשמידט: זה בא במסגרת 21 יום.

אביב לוי: זה מחכה פה בוועדה.

אביב לוי: כבר ניסחנו את הפנייה.

אלי גולדשמידט: אתה מוכן להציג את זה?

אביב לוי: הגענו לסיכום עם מועצת הלול ומשרד החקלאות.

אלי גולדשמידט: מה המספר של הפנייה?

יעקב ליצמן: 32023.

אלי גולדשמידט: על כמה כסף מדובר?

יעקב ליצמן: מיליון 64.

אלי גולדשמידט: לפינוי עודפים בקו העימות, מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 0 אושר

אלי גולדשמידט: אני מקדם בברכה את שר האוצר, את מנכ"ל משרד האוצר ואת חברי הוועדה שנמצאים כאן.

אלי גולדשמידט: הישיבה היא על בסיס בקשתו של שר האוצר.

אלי גולדשמידט: בניגוד למה שראינו הבוקר, שר האוצר תמיד מגיע אלינו לוועדה מיוזמתו וברצון.

אלי גולדשמידט: על סדר היום: דיווח על ביצוע תקציב 1999 וסקירת מצב המשק 2000-2001.

אלי גולדשמידט: אני מעריך שהמצב הפוליטי הנוכחי מאוד יקשה להעביר את הרפורמה כולה או מקצתה.

אלי גולדשמידט: אני חושב שהדבר הזה לא נעוץ לא בעבודתה של ועדת בן-בסט, לא בעבודתו של שר האוצר ולא בעבודתנו.

אלי גולדשמידט: יש מצב קשה מאוד מבחינה פוליטית.

אלי גולדשמידט: אני הייתי מעדיף שהרפורמה הזאת תבוא בשעה של יציבות פוליטית.

אלי גולדשמידט: אם אכן תושג בתוך שבועיים ימים יציבות פוליטית, מה שלא נראה לי סביר כרגע, אז ברור שאין בעיה לעשות את זה, אבל אם לא תושג אותה יציבות פוליטית, אני חושש שלדיונים עצמם ייכנסו שיקולים שלא בהכרח יהיו שיקולים ממן העניין.

אלי גולדשמידט: הייתי מציע ששר האוצר יבחן את המצב ויחליט אם הוא הולך קדימה עם הנושא של הרפורמה, או שהוא משהה את העניין לתקופה שתהיה יציבות פוליטית.

אלי גולדשמידט: כרגע נראה לי שהכף נוטה למצב שבו לא תהיה יציבות פוליטית ויהיה קשה מאוד להעביר את הרפורמה במתכונת הקיימת.

אלי גולדשמידט: אם תביא את זה לכנסת וזה יעבור בקריאה ראשונה, אנחנו כוועדת כספים נעשה את הכל על מנת להעביר את זה.

אלי גולדשמידט: אני רק לא יכול להתחייב לשום תוצאה כזאת או אחרת.

נחום לנגנטל: אני חושב שפה בוועדה כן אפשר להגיע להבנות.

נחום לנגנטל: אדוני שר האוצר, תעשה איתנו הידברויות כדי שנוכל להיות פה בוועדת הכספים כן אחראים למשק המדינה, כי במשק אי אפשר לקחת הפסקה לכמה חודשים.

אלי גולדשמידט: אני לא דיברתי על תקציב המדינה.

האוצר אברהם  שוחט: יש לנו כרגע 3 וחצי שבועות של עבודה פנימית בצד תזכיר הצעת החוק.

האוצר אברהם  שוחט: באגפים השונים, בעיקר באגף מס הכנסה, עובדים על החקיקה של אותם חלקים שנבחרו.

האוצר אברהם  שוחט: יש היום ישיבת ועדת שרים כדי לאשר את הדברים.

האוצר אברהם  שוחט: אני מודע לבעייתיות שיכולה להיות בכנסת, אבל אני חושב שאף אחד מאיתנו לא יכול לתאר בדיוק איזה כנסת תהיה, איזו קואליציה תהיה, האם יהיו בחירות, לא יהיו בחירות, ולכן אני עושה את ההכנה כאילו שאין בעיה.

האוצר אברהם  שוחט: אני מודע לזה שבנקודת הזמן שההכנה תסתיים אני אצטרך להסתכל ימינה ושמאלה ולראות מה קורה בתוך העניין, אבל בשום פנים ואופן לא הייתי מקבל כרגע את ההחלטה לעצור את כל התהליך.

האוצר אברהם  שוחט: עצירת התהליך משמעותה שאי אפשר יהיה להביא את זה.

האוצר אברהם  שוחט: אני עושה את כל הפעולות שצריך לעשות.

האוצר אברהם  שוחט: כרגע זאת עבודה פנימית.

אלי גולדשמידט: אני מציע להסתפק בדברים האלה.

אלי גולדשמידט: אף אחד לא נתן פה שום הצהרה רסמית.

האוצר אברהם  שוחט: אני הייתי יושב-ראש ועדת כספים מטעם האופוזיציה כמעט שנה שלמה והעברתי תקציב.

האוצר אברהם  שוחט: למרות שהייתי באופוזיציה ידעתי להיות מספיק אחראי כדי להעביר תקציב.

האוצר אברהם  שוחט: אם חס וחלילה יווצר מצב שיצטרכו להעביר תקציב ותהיינה בחירות, עדיין לחברי הכנסת תהיה אחריות לעשות את זה.

האוצר אברהם  שוחט: התחייבתי שאחרי כל ישיבה בממשלה –כידוע לכם יש 4 ישיבות בנושא התקציב – אני אבוא לוועדת הכספים ואציג מה שהציגותי בממשלה.

האוצר אברהם  שוחט: הישיבה בממשלה התייחסה למה שקרה במשק ב-1999, שזה דבר כמעט טכני, ומה הערכה של האוצר לשנת 2000 ו2001.

האוצר אברהם  שוחט: זה מבטא הרבה מאוד פרמטרים שאנחנו רוצים לבוא איתם עם התקציב לשנת 2001.

האוצר אברהם  שוחט: הערכה שלנו של ביצוע 2001 היא מעל ומעבר לציפיות שהובעו על ידי חלק גדול מהאנשים במערכת, ומעל ומעבר להערכות שאנחנו בעצמינו הנחנו על שולחן הכנסת לקראת שנת 2000.

האוצר אברהם  שוחט: הדבר הגדול ביותר זה כמובן הגידול בתוצר.

האוצר אברהם  שוחט: אנחנו מניחים שהוא לא יהיה 3% אלא בסביבות 4 וחצי אחוז.

האוצר אברהם  שוחט: האבטלה תרד בקצב יותר מהר ממה שהנחנו.

האוצר אברהם  שוחט: הנחנו שזה יהיה 8.7%, כאשר כעת אנחנו חושבים שזה יהיה 8.5%.

האוצר אברהם  שוחט: הייצוא גדל במספרים מפליגים, הרבה יותר ממה שהנחנו קודם.

האוצר אברהם  שוחט: התמונה של המשק כתמונת מקרו היא תמונה הרבה יותר טובה, פי כמה יותר טובה מהביקורת שהיתה על המשק ועל התקציב.

האוצר אברהם  שוחט: לא מעט אנשים מהממשלה, מהכנסת ומהעתונות אמרו שהתקציב הזה יגדיל את האבטלה, יגרום שלא תהיה צמיחה.

האוצר אברהם  שוחט: כולכם קראתם שהרייטינג של מדינת ישראל עלה לראשונה מזה 5 שנים.

האוצר אברהם  שוחט: צריך להבין שהרייטינג הזה זה לא כדי שנהיה מלכת יופי יותר יפה או פחות יפה, לרייטינג הזה יש משמעויות כלכליות גדולות מאוד: מדובר על עלות הגיוס של ההון.

האוצר אברהם  שוחט: בשבילינו, בשביל הפירמות הישראליות בעולם, מדינה עם רייטינג זה דבר חשוב מאוד.

האוצר אברהם  שוחט: בסיבות כתוב שהאינפלציה נמוכה, שהתקציב מרוסן, שיש לנו תעשיית היי-טק מתפתחת, שיש לנו רפורמות במשק, כולל רפורמות במיסוי, וגם, למרות הקשיים, תהליך מדיני חיובי.

האוצר אברהם  שוחט: לא כתבו את זה במשרד האוצר, אלא כתבה את זה חברה שעוסקת בזה בכל העולם.

ורד כהן: יש לנו אינדיקטורים חודשיים לפי התחומים שאותם מפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

ורד כהן: כל אחד מהאינדיקטורים החודשיים התפרסם עד מועד שונה.

ורד כהן: אחד התפרסם עד מאי, כאשר היו כאלה שהתפרסמו עד אפריל.

ורד כהן: בגדול, מה שמעניין אותנו כרגע זה שיעור הגידול בששת החודשים האחרונים שפורסמו, לעומת התקופה המקבילה אשתקד.

ורד כהן: למשל, בייצוא תעשייתי הנתון האחרון שפורסם היה חודש מאי.

ורד כהן: מה שיש לנו פה זה דצמבר 1999 עד מאי 2000, לעומת דצמבר 1998 עד מאי 1999.

ורד כהן: שיעורי הגידול בייצוא הם דו-ספרתיים לעומת שנתיים קודמות.

ורד כהן: כשאנחנו מדברים על ייצוא תעשייתי, אנחנו תמיד מחלקים את זה להיי-טק ולענפים המסורתיים.

ורד כהן: בענפים המתקדמים יש לנו גידול של 28%, כאשר בייצוא המסורתי זה 6% בשנה, שזה בכלל לא נורא.

נחום לנגנטל: לינות תיירים זה תיירים אמיתיים, או שמדובר פה על תפוסת לינות בבתי מלון שאז זה משהו פרטי?

ורד כהן: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה סופרת אותם כתיירים.

ורד כהן: זה אומר שאם הם לנו על שפת הכנרת הם לא יהיו פה.

ורד כהן: הם יהיו פה רק אם הם לנו בבתי מלון.

ורד כהן: במצב הנוכחי יש לנו שיעורי גידול בצריכה הפרטית בשיעורים דו ספרתיים לעומת שיעורי גידול נמוכים בשנתיים קודמות.

ורד כהן: בהשקעות שיעורי הגידול לא גבוהים, אבל אם תסתכלו על המינוסים שהיו לנו בשנתיים קודמות, גם פה מדובר בנקודת תפנית.

ורד כהן: הנתון האחרון זה מדד המניות בנסדא"ק.

ורד כהן: אנחנו היום מדברים על גידול של 27% לעומת נקודת השפל שהיתה רק לפני חודשיים.

ורד כהן: בשיווק מלט היה מינוס 3%, כאשר בשנים קודמות היה מינוס 4 ומינוס 8.

ויצמן שירי: המצב בענף הבנייה ידוע לכם.

ורד כהן: ברבעון הראשון של שנת 2000 לעומת הרבעון הראשון של שנת 1999 גדל התוצר ב-6%.

ורד כהן: זה שיעור גידול מאוד מאוד יפה.

ורד כהן: כדי להזכר בכזאת תקופה צריך לחזור 4 שנים אחורה.

ורד כהן: יש גידול מאוד מהיר במשק.

ורד כהן: בדרך כלל לא רואים כאלה דברים בלי שיהיה איזה שהוא אירוע חיצוני, אבל פה לא היה שום אירוע חיצוני.

ורד כהן: למה זה חשוב?

ורד כהן: זה חשוב כי אתם בחודשים הקרובים תשמעו, תקראו על התמתנות בשיעורי הצמיחה.

ורד כהן: אנחנו מצפים שאכן זה יתמתן כבר ברבעון הבא.

ורד כהן: זה לא יתמתן עד כדי כך שנחזור לתקופה של מיתון.

ורד כהן: אנחנו בהחלט לא צופים חזרה למיתון, אפילו לא ל-0 גידול לנפש.

ורד כהן: אנחנו צופים צמיחה יפה גם ב-2000, גם ב-2001, אבל זה כמובן לא מובטח.

ורד כהן: שיעורי הצמיחה במשק בעשור האחרון: במחצית הראשונה של שנות ה-90 היתה צמיחה מאוד מהירה, ממוצע 6%, במחצית שנייה, שזה 1998, 1999 התוצר ירד לנפש וב-‏2000,2001 התחזית היא לגידול של 4.5%.

יעקב ליצמן: האם יש התמתנות בחודשיים האחרונים?

ורד כהן: אנחנו על החודשים הראשונים של השנה מדברים על שיעורי גידול של 20% באינדיקטורים השונים.

נחום לנגנטל: ורד, למה את אומרת ש-4.5 זה יהיה גם ב2000 וגם ב2001?

נחום לנגנטל: אין איזו תוספת מהותית ב-2000?

ורד כהן: רבותי, הנתונים שמוצגים פה מראים על שיעורי צמיחה כל שנה לעומת קודמתה.

ורד כהן: גם בשנתיים האלה שהיה מיתון עמוק ומאוד לא סימפטי גדל התוצר.

ורד כהן: בכל אחת מהשנים האלה הוא גדל ב2.2%, מעבר למה שהיה שנה קודם.

ורד כהן: 4.5% זה שיעור מאוד יפה, הלוואי שהיינו יכולים לחתום מעתה ועד עולם על שיעור צמיחה של 4.5% כל שנה.

ורד כהן: זה המון.

נחום לנגנטל: אין משהו שמרני יותר על 2001?

ורד כהן: אני לא הייתי נותנת לתחזיות האלה שמות תואר של שמרני, אופטימי או פסימי.

ורד כהן: זאת התחזית.

ורד כהן: יש הנחות בבסיס התחזית עם פונקציות של גורמי אי ודאות, שבקלות יכולים לגרום לזה שאנחנו לא נגיע לתחזית הזאת.

ורד כהן: זה לא מובטח.

ורד כהן: אם אותן הנחות לא מתקיימות אנחנו לא נגיע ל-4.5%.

ורד כהן: מנגד, התחזית הזאת יכולה גם לא להתקיים בצורה כזאת שהצמיחה בפועל תהיה יותר גבוהה.

ורד כהן: זה מה שקרה לנו ב-2000.

ורד כהן: בשנים 1997,1998,1999, ולפי התחזית שלנו גם ב2000, יש ירידה בהיקף הפעילות בענף הבנייה למגורים.

ורד כהן: כל שנה היקף הפעילות בענף הבנייה למגורים פחת לעומת שנה קודמת.

ורד כהן: התחזית שלנו מדברת על זה שב-2001 התהליך של התאמת הפעילות בענף הבנייה מגיע לקיצו.

ורד כהן: מאוד בולטת הירידה ההדרגתית הזאת במספר התחלות הבנייה, החל משנת 1995 ועד וכולל 1999.

ורד כהן: הירידה הזאת נובעת מסיבה ממש פרוזאית, והיא שאנחנו פשוט לא צריכים כל כך הרבה.

ורד כהן: בנינו למעלה מ-70 אלף יחידות דיור כל שנה.

ורד כהן: אנחנו לא צריכים יותר.

ורד כהן: מדינת ישראל עם העולים החדשים, עם הזוגות הצעירים, עם הכל צריכה משהו כמו 40-45 אלף התחלות בנייה בשנה.

ורד כהן: זה מה שאנחנו צריכים.

ורד כהן: אנחנו לא נייצא דירות.

ויצמן שירי: איך על ריבוי טבעי של 150 אלף לשנה צריך 40 אלף יחידות דיור?

ורד כהן: אנחנו מדברים על משקי בית.

ויצמן שירי: כאשר לוקחים התחלות בנייה לוקחים את זה במחולק לשנתיים.

ויצמן שירי: כשאת מדברת על 70 אלף זה 140 אלף, וכשמדברים על 40 אלף לשנה זה בערך 80 אלף.

ורד כהן: לא הבנתי את החישוב הזה של פי שתיים.

ורד כהן: משק בית זה 4 אנשים.

ויצמן שירי: משק בית זה שני אנשים פלוס.

ורד כהן: בשנות ה-80, טרום גל העליה, מספר התחלות הבנייה היה פחות או יותר כמו תוספת משקי הבית, וזה הגיוני.

ורד כהן: היה לנו פה עשור בלי גל עליה ולכן בנינו כמה שאנחנו צריכים.

ורד כהן: כאשר הגיע גל העליה הסיפור הזה קצת התקלקל, כי במכה, בתוך שנתיים, הגיעו 400 אלף אנשים.

ורד כהן: 400 אלף אנשים זה ריבוי טבעי של למעלה משנתיים.

האוצר אברהם  שוחט: גם התאחדות הקבלנים, גם משרד השיכון בדיעה שבקצב עליה של 60 אלף נפש המשק צורך בסביבות 40, 44 אלף יחידות בנייה בשנה.

ורד כהן: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה סופרת כל שנה משקי בית.

ורד כהן: ענף הבנייה, דרך אגב, זה סיפור של 6% מהתוצר.

ורד כהן: בעבר הוא זה שהוציא אותנו ממיתונים.

ורד כהן: אי אפשר להגיד שבגלל שבעבר היציאה מהמיתונים לוותה בפעילות רבה מאוד בענף הבנייה זה מה שצריך בשביל הפעם השלישית, כי עובדה שלא.

ורד כהן: ב-2000 יש לנו מינוס בענף הבנייה ואנחנו יוצאים יופי מהמיתון.

ורד כהן: אנחנו יוצאים מהמיתון בין השאר בזכות הייצוא.

ורד כהן: אנחנו יוצאים מהמיתון בזכות הייצוא בעיקר בגלל שאנחנו מושפעים מהעולם.

אבי בן-בסט: כשמדברים על ייצוא יש חשיבות גם לכוח המשיכה וגם לכוח הדחיפה.

אבי בן-בסט: נניח שיש ביקוש עולמי ואתה יכול לייצא אבל הממשלה רוצה להגדיל את הוצאותיה בצורה רצינית כי יש לה יעדים כאלה או אחרים, אז העובדים לא יעבדו בייצוא, הם יעבדו בממשלה.

אבי בן-בסט: מקורות מהייצוא לא יהיו במדינה כזאת.

אבי בן-בסט: הרעיון הוא לנצל את המצב הזה.

אבי בן-בסט: מדינת ישראל בכל ממשלותיה ניהלה פחות או יותר מדיניות שאמרה: בואו נצמצם את הגודל היחסי של הממשלה.

אבי בן-בסט: בואו נפנה את הדרך לסקטור העסקי כדי שהסקטור העסקי ינצל את זה.

אבי בן-בסט: הוא מנצל את זה טוב יותר בשנים שהעולם רוצה לקנות.

אבי בן-בסט: גם בשנה שעברה המשכנו במדיניות הזאת.

אלי גולדשמידט: בשנת 1998 היה ביקוש בעולם, לא היה מיתון.

אבי בן-בסט: מדיניות שמשאירה מקורות לסקטור העסקי היא זאת שמבטיחה צמיחה אמיתית.

ורד כהן: בכל אחת מהשנים 1995-1999 גדל הייצוא של ענף ציוד תקשורת, בקרה ופיקוח וציוד רפואי ב22% כל שנה.

ורד כהן: לעומת זאת, במזון ומשקעות הייצוא פחת במשהו כמו 8% כל שנה.

ורד כהן: יש מעבר מענפים מסורתיים לענפים מתקדמים.

ורד כהן: ב-5 החודשים הראשונים של 2000 הייצוא המסורתי לא רק שלא במינוס, הוא בפלוס יפה של 6%.

ויצמן שירי: מה החלק היחסי של התקשורת מתוך הגידול בקטע של הייצוא?

ורד כהן: סך כל הענפים המתקדמים שווה 75% מסך הייצוא התעשייתי שלנו, למעט יהלומים.

ורד כהן: 75% ממה שאמרתי זה סיפור של 16 מיליארד דולר.

ורד כהן: לעומת זאת, השאר זה משהו כמו 6,7 מיליארד.

אבי בן-בסט: זה היום החלק העיקרי של התעשייה.

אבי בן-בסט: התעשייה השתנתה.

אבי בן-בסט: זו כבר לא התעשייה שהכרנו.

ויצמן שירי: כמה כל ייצוא השירותים?

ורד כהן: אנחנו מדברים על 11 מיליארד, כאשר מתוך ה-11 מיליארד 3 זה ייצוא תיירות.

ויצמן שירי: אני מדבר על שירותים תעשייתיים וטכנולוגיים מתקדמים.

האוצר אברהם  שוחט: זה הרוב שירותים פיננסיים.

ורד כהן: התוכנה זה פחות משני מיליארד, אבל היא לא פה בכלל.

אלי גולדשמידט: איך הצמיחה במקומות העבודה מול הצמיחה בייצוא?

ורד כהן: סך הכל ב-1999 נוספו משהו כמו 63,64 אלף מקומות עבודה חדשים במשק, שזה הרבה יותר ממה שציפינו.

ורד כהן: למשל, לתחבורה, אחסנה ותקשורת נכנסו 13 אלף.

ורד כהן: לשירותי אירוח ואוכל נוספו 9.5 אלף.

ורד כהן: אם תקחו את 6 הענפים הראשונים מבחינת היקף התרומה שלהם לתעסוקה במשק ב-1999, 5 מתוך ה-6 זה ענפים שבהם השכר הממוצע הוא נמוך מהשכר הממוצע במשק.

נחום לנגנטל: כמה תכננתם, ורד, שתהיה תוספת במספר המועסקים במשק?

ורד כהן: אני לא זוכרת.

ורד כהן: הטענה שאומרת שכל מקומות העבודה הלכו להיי-טק וכל חברות העבודה נהנו מהעשירונים העליונים היא פשוט לא נתמכת בנתונים.

ורד כהן: הנתונים מראים שרוב מקומות העבודה דווקא הלכו לענפים שבהם השכר הממוצע נמוך.

ורד כהן: מדובר על העשירונים הלא גבוהים.

ורד כהן: שירותי אירוח ואוכל זה לא היי-טק.

ורד כהן: כל עובד עשירי שאתם נתקלים בו ברחוב הוא לא ישראלי.

ורד כהן: אנחנו מגיעים לשיאים בשיעור העובדים הזרים חלקי סך המועסקים.

ורד כהן: הרעיון של ייבוא עובדים זרים בתחום ההיי-טק זה רעיון הרסני.

ורד כהן: את הסיפור הזה של עובדים זרים שהתחילו להביא ב-1993 במקום עובדי שטחים אנחנו לא מצליחים להפסיק.

ורד כהן: מאז אנחנו לא משתלטים על המספרים.

ורד כהן: יש החלטת ממשלה מ1997 בתחום הזה, אבל זה כל הזמן רק עולה כלפי מעלה.

ורד כהן: לפתוח עכשיו לענף ההיי-טק זאת בכייה לדורות חלק 2.

ויצמן שירי: אני לא יודע איך המספרים עלו.

ויצמן שירי: מספר העובדים הזרים המאושרים ירדו ב-40%.

ויצמן שירי: לענף הבנייה, אני אומר באחריות, מספר העובדים ירד.

דוידה לחמן-מסר: אנחנו לא מדברים רק על ענף הבנייה אלא על תחומים נוספים – הזקנים, התיירות וכו'.

ורד כהן: הסיפור עם ההיי-טק לא יגרום לאבטלה של מהנדסים, הוא יגרום לירידת שכר בגלל שעכשיו יהיו מתחרים מניו-דלהי.

ורד כהן: ירידת השכר הזאת תגרום לאנשים לקחת את הדברים ולחפש את עתידם כמהנדסים בארצות הברית.

אלי גולדשמידט: אותם הודים מגיעים גם לגרמניה וגם לארצות הברית.

ורד כהן: אין מובטלים בקרב עובדים זרים.

ורד כהן: יש אבטלה מאוד רצינית בקרב אנשים עם השכלה נמוכה של 0-8 ושל 9-12.

ורד כהן: אלה אנשים שהעובדים הזרים מתחרים בהם במקום העבודה.

ורד כהן: הם מחליפים אותם.

ורד כהן: הם לא מחליפים לא אתכם ולא אותנו.

ורד כהן: אלה אנשים שצריכים לדאוג להם.

ורד כהן: ברור שמי שיושב כרגע בחדר מעוניין לדאוג לאותן שכבות חלשות.

אלי גולדשמידט: אנחנו העברנו פה הצעת חוק .

אלי גולדשמידט: מה יותר מזה?

אלי גולדשמידט: תסדרו את זה.

אבי בן-בסט: נכון, אין אכיפה.

אבי בן-בסט: הסיבה שאין אכיפה זה מסיבות אידיאולוגיות של השר לביטחון פנים שלא רוצה לבצע אכיפה.

ורד כהן: התחזית לאבטלה בשנת 2000 זה 8.5%.

ורד כהן: שנת 1999 נגמרה עם שיעור אבטלה של 8.9%.

ורד כהן: אנחנו מדברים על ירידה די מהירה בשיעור האבטלה ל8.5% ב-2000 ול8.1% ב2001.

ורד כהן: יש הנחות שמשפיעות עלינו והן לא כל כך תלויות בנו, כמו למשל שבכלכלת ארצות הברית אין נפילה בצמיחה, שקט בבורסה וכו'.

ורד כהן: לזה אתם יכולים לקרוא עניין של מזל.

ויצמן שירי: אנחנו צריכים להתפלל שחס וחלילה לא תהיה רעידת אדמה בארצות הברית.

ורד כהן: נכון, רעידת אדמה פיננסית כלכלית.

ורד כהן: כל התחזית בנויה על רשימה של הנחות, כאשר חלקן לא תלויות בנו וחלקן בנו.

ורד כהן: אנחנו צריכים לעשות את המקסימום שאנחנו יכולים במה שתלוי בנו.

ורד כהן: יש פה 4 הנחות על מדיניות תקציבית ומדיניות פיסקלית, הנחה על מדיניות מוניטרית ושתי הנחות גאו-פוליטיות מדיניות.

ורד כהן: ראשונה, זה הקטנת החוב והגרעון בתקציב.

ורד כהן: כל הצעות החוק הפרטיות שהיום מונחות על שולחן הכנסת בשלבים שונים של קבלה טרומית, ויש כבר ראשונה, זה סיפור שנמדד במיליארדים.

ורד כהן: אם היה לנו ב-2000 גרעון בתקציב של 5% אז זה היה מפריע לדברים אחרים, ולא יעזור כמה כלכלת ארצות הברית גרועה.

ורד כהן: לשמירה על מסגרת השכר יש נטייה לפרוץ לרוחב.

ורד כהן: יכולות להיות פה השלכות רוחב מאוד משמעותיות שיכולות להתבטא אחר כך במיליארדי שקלים שמפריעים לסקטור העסקי.

ורד כהן: בתחום המדיני ובתחום הגאו-פוליטי יש שני אלמנטים של אי ודאות חזקים.

ורד כהן: ההנחה בבסיס התחזית אומרת שלא יהיו התפתחויות דרמטיות לא בתחום המדיני ולא בתחום הגאו-פוליטי.

ורד כהן: זה בגלל שאף אחד מאיתנו לא יודע מה יקרה.

ורד כהן: זאת הסיבה שהתחזית הבסיסית היא שלא יקרה כלום.

ויצמן שירי: בהנחה שהתחזית הזאת שאת צופה לא תהיה, מה המשמעות של הדבר לגבי שאר התחזיות?

ויצמן שירי: גם על זה אתם צריכים לחשוב, לא?

ורד כהן: בוודאי.

משה גפני: לגבי התקציב שאתם הולכים לדון עליו, אני מבקש בשם יהדות התורה שכל מה שסוכם בשנה שעברה יהיה בתקציב ואנחנו לא דנים יותר על התקציב.

משה גפני: אני אמליץ לחברי שאם לא תעשו את זה לא ננהל מו"מ ונצביע נגד התקציב.

משה גפני: אני לא רוצה להתבזות.

משה גפני: אני לא רוצה שכל פעם תהיה פה העברה תקציבית ויהיה כתוב בגלל הסכם קואליציוני.

משה גפני: אין לי הסכם קואליציוני, אני לא רוצה את זה.

משה גפני: לגבי מה שורד אמרה, אני העברתי את אחד מהחוקים האלה שעולים הרבה מאוד כסף, וזה ביטול מס קנייה.

משה גפני: אני מבקש שהאוצר ילך לעניין הזה עם ראש פתוח.

משה גפני: צריך לדון על העניין הזה, כיוון שהעניין הזה זה לא רק הוצאה כספית אלא זה יעלה פה את הייצור וזה ימנע את ההברחות שאתם יודעים שקיימות מכל מיני מקומות.

ויצמן שירי: זה גם לא צודק, כי כל מי שלא נוסע לחו"ל משלם מחיר מלא.

משה גפני: אני ביקשתי מיושב-ראש הוועדה להעלות את זה לדיון.

משה גפני: אני לא הולך לדחוף את זה באופן כזה שימוטט את האוצר.

משה גפני: אני מבקש שיתקיים דיון על העניין הזה.

משה גפני: אתם בעצמכם אמרתם שמס הקנייה הוא מס מיותר, הוא מס לא מודרני.

אבי בן-בסט: לכל דבר יש עלות.

משה גפני: בסדר, אבל לפחות לעשות את זה בהדרגה באופן כזה שיעלה את הייצור המקומי.

ויצמן שירי: יש הרבה מאוד דברים צודקים וזועקים לשמיים, אבל לכל דבר צריך מקורות.

משה גפני: אני לא אומר ללכת באופן דרסטי, אני אומר ללכת בהדרגה באופן כזה שיעלה את הייצור המקומי.

משה גפני: אז ממילא הכנסות המדינה יגדלו.

סמדר אלחנני: דרך אגב, כשהנהיגו את מס ערך מוסף אמרו שכשיבטלו את זה יבטלו גם את מס הקנייה.

אלי גולדשמידט: רבותי, תודה רבה לכם.