ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 135, 2000-06-12 10:00

חברי הוועדה: משה גפני אבשלום וילן עופר חוגי אמנון כהן יעקב ליצמן רחמים מלול מאיר פרוש מאיר שטרית ויצמן שירי שלום שמחון

מוזמנים: משה גלילי סמנכ"ל אגף ספקטרום, משרד התקשורת יואב דיסקינד אחראי אגף אינטרנט, משרד התקשורת שאול בילו מנהל תחום תכנון רשתות תמסורת, סלקום דוד גומבוש רשות השידור מודי בן צבי רשות השידור דני טופז מנכ"ל משרד העליה והקליטה אמיר שביט אגף תקציבים, משרד האוצר יוליה אלברטון אגף תקציבים, משרד האוצר חיים פרננדס אגף תקציבים משרד האוצר רוני ארד אגף תקציבים, משרד האוצר

קצרנית: נושא: 1.

קצרנית: תקנות הטלגרף האלחוטי (רשיונות, תעודות ואגרות) (תיקון), התש"ס-2000.

קצרנית: תקנות הטלגרף האלחוטי (רשיונות, תעודות ואגרות) (תיקון), התש"ס – 2000.

אלי גולדשמידט: אנחנו פותחים את הישיבה.

אלי גולדשמידט: הנושא: תקנות הטלגרף האלחוטי (רשיונות, תעודות ואגרות) (תיקון), התש"ס –2000.

משה גלילי: יש כאן מספר שינויים, כאשר המטרה של כולם היא לקבל ניצול יותר יעיל של הספקטרום.

משה גלילי: בחלק מהמקרים זה הגדלה של האגרה ובחלק מהמקרים זה הורדה.

אלי גולדשמידט: אולי תסביר לנו מה זה ספקטרום.

משה גלילי: ספקטרום זה תחום התדרים שבו מערכות משדרות או קולטות, כאשר הוא מתחיל מ-0 והיום מנצלים אותו בערך עד 70 גיגה הרץ.

משה גלילי: שם נמצאים כל המשדרים.

אלי גולדשמידט: למה 71 גיגה הרץ לא נכנס?

משה גלילי: אין שום טכנולוגיה שעושה את זה.

משה גלילי: היום הם מגרדים את ה-70.

אלי גולדשמידט: מה היקף הספקטרום?

משה גלילי: מתחיל מ-0 ונגמר ב-70 גיגה הרץ.

משה גלילי: כשמתחילים לעלות על תדרים עוד יותר גדולים, התחום שאתה יכול לנצל תלוי ברכיבים השונים.

משה גלילי: אנשים אוהבים לנצל את התחומים הנמוכים, כי הם הכי יעילים.

משה גלילי: ככל שהתדר יותר גבוה, הוא מתפשט פחות.

משה גלילי: זאת הסיבה שאתה רוצה לעבוד בתדרים נמוכים שהם הכי צפופים.

אלי גולדשמידט: מה הקירבה המינימאלית בין תדר לתדר?

אלי גולדשמידט: עד כמה אתה יכול לצופף?

משה גלילי: זה לא הולך לפי קירבה מינימאלית, אלא לפי רוחב הסרט של מה שאתה משדר.

משה גלילי: אתה לא משדר תדר אחד, אתה משדר פס, והרוחב שלו תלוי באינפורמציה שאתה רוצה להעביר.

משה גלילי: אם אתה רוצה להעביר קול, הפס הוא צר, אם אתה רוצה להעביר תמונה או טלוויזיה, הפס הוא יותר רחב, ואם אתה רוצה להעביר נתונים, אז אם זה קצת נתונים זה פס צר, ואם זה הרבה נתונים זה פס רחב.

סמדר אלחנני: כל מה שהיום מדברים באינטרנט זה על הפס הרחב.

סמדר אלחנני: זה קשור לזה?

משה גלילי: כשמשדרים באוויר זה קשור לזה.

משה גלילי: בטלוויזיה מדובר גם בכבלים וגם באוויר.

משה גלילי: מדברים על לעשות תחרות לבזק, כאשר זה יהיה באוויר.

משה גלילי: חברה שתקבל רשיון להתחרות בבזק לא תוכל לשים סיבים אופטיים לכבלים מ-5 שנים לפחות.

משה גלילי: לכן השיטה היום היא לשדר את זה בתחומי תדרים מאוד גבוהים.

משה גלילי: דיברנו על 26,28 גיגה הרץ ברוחב פס מאוד רחב.

אלי גולדשמידט: איך פחות או יותר נשלט מרחב התדרים בין המערכת הצבאית ובין מערכת התקשורת?

משה גלילי: ישנה במדינת ישראל – קבעה את זה הממשלה ב1956, ואחר כך שינתה את זה כמה פעמים – ועדת תדרים.

משה גלילי: בוועדה הזאת יש 6 חברים, כאשר אני יושב-ראש הוועדה הזאת.

משה גלילי: בוועדה הזאת יש שני חברים ממשרד הביטחון, שניים ממשרד התקשורת, עוד אחד ממשרד התחבורה ועוד אחד מהמשטרה.

משה גלילי: שם קובעים איזה פס תדר ילך לאיזה יישום, כאשר בחלק מהמקרים קובעים ששניים יעבדו באותו תחום.

משה גלילי: יש אפשרות לחלק את זה ליותר במקומות מסויימים.

משה גלילי: אותה ועדה קובעת על פי הצרכים הרלוונטים ועל פי לחצים.

עופר חוגי: התדרים של רשת ב' חוקיים?

משה גלילי: למיטב ידיעתי, כל התדרים של רשת ב' חוקיים.

משה גלילי: זה אושר על ידי שני שרים.

עופר חוגי: גם התדרים של גלי צה"ל חוקיים?

משה גלילי: כל התדרים חוקיים.

משה גלילי: יש תדר אחד של קול ישראל, שכנראה שלזה אתה מתכוון, של הגל הפתוח בחיפה שצריך להחליף אותו מ106 למספר אחר.

משה גלילי: בטעות הוא התחיל לעבוד עליו.

עופר חוגי: האם כל בית ספר טכנולוגי יכול להשתמש בתדר..?

משה גלילי: כן, בתנאי שהוא מקבל אישור.

עופר חוגי: כמה תדרים כאלה הקצאתם?

משה גלילי: כולם בארץ משתמשים באותו תדר, כאשר הם מקבלים את זה בהספק נמוך.

משה גלילי: לפעמים הם מחלקים את הזמנים ביניהם.

אלי גולדשמידט: יש תחנה חינוכית של קול ישראל במכללה האיזורית עמק הירדן שמשדרת ב-106.

אלי גולדשמידט: באותה מידה הגל הפתוח בחיפה משדר ב-106.

אלי גולדשמידט: הם לא מתנגשים.

משה גלילי: בגלל שבית ספר ליאובק בחיפה צריך להכנס לזה הם צריכים לעבור.

אלי גולדשמידט: הוא יכנס ל-106?

משה גלילי: כן, והם יעברו לתדר אחר.

עופר חוגי: כמה תדרים פנויים יש היום?

משה גלילי: זה לא עניין של פנויים.

משה גלילי: אתה כנראה מתכוון לתדרי רדיו.

משה גלילי: תדרי רדיו זה בעיה, כי היום אנחנו מנצלים את זה יותר ממה שמרשה התקן.

משה גלילי: המשמעות של זה היא שיש הפרעות, ומי שיותר רגיש עם האוזן – כמו אנשים שמאזינים לקול המוסיקה – מקבל את זה עם הפרעות.

משה גלילי: צריך שיהיה מרחק מינימאלי בין תדר לתדר.

משה גלילי: בגלל שלכל תדר יש רוחב מסויים, המרחק צריך להיות 400 בין אחד לשני, אבל אנחנו שמים ב-300.

עופר חוגי: למה לא מאמצים את השיטה שיש באירופה?

משה גלילי: אנחנו עושים את מה שעושים באירופה, רק קצת יותר צפוץ.

משה גלילי: בדרך כלל במדינות בעולם עובדים או על התדרים הזוגיים או על התדרים האי זוגיים.

משה גלילי: אנחנו עובדים על שניהם, בשביל ליצור צפיפות יותר גדולה.

משה גלילי: מדברים בעולם על רדיו דיגיטלי שיהיה ועוד טכנולוגיות נוספות.

משה גלילי: כאשר הדברים האלה יצליחו, יהיו עוד תדרים.

עופר חוגי: מתי הטכנולוגיות האלה אמורות להכנס?

משה גלילי: ניסויים בעולם כבר עושים היום.

אלי גולדשמידט: טוב, תציג את מה שאתם רוצים מאיתנו.

אלי גולדשמידט: למה זה לא בוועדת כלכלה?

משה גלילי: מדובר על תיקון החוק.

משה גלילי: התקנה הראשונה היא תקנה שיוצרת בעיה לגופים כמו עיריות, בתי ספר וכאלה שעושים פיקוד ובקרה על מערכות.

משה גלילי: מתברר שלפי הפקודה אנחנו לא יכולים להבחין אם יש לו מכשיר שהוא עושה איתו פיקוד ובקרה או מכשיר שהוא מדבר דרכו.

משה גלילי: הוא על זה משלם אגרות כאילו זה מכשיר רגיל.

משה גלילי: אנחנו מבקשים לשנות את זה כדי שגופים כאלה ישלמו גג של 23 תחנות, כלומר קצת יותר מ-2200 שקל, כאשר מעבר לזה לא ישלמו.

משה גלילי: זאת אומרת אם יש מישהו שיש לו 50 תחנות, הוא ישלם רק לפי 23.

משה גלילי: בסך הכל הגופים האלה מנצלים ספקטרום יחסית טוב, כי על תדר שיש לנו מערכת פיקוד ובקרה אנחנו שמים יותר משתמשים מאשר כשיש תדר שאין לו מערכת.

משה גלילי: לכן גם "מגיע" שהם ישלמו פחות.

משה גלילי: אנחנו רוצים לתת לכאלה שמנצלים יותר טוב את הספקטרום עידוד על ידי תשלומים יותר נמוכים.

יעקב ליצמן: לאיזה גופים יש הרבה תחנות?

משה גלילי: יש את חברת חשמל עם קווי חשמל, יש את העיריות שמשתמשות בזה לרשתות של מים, יש את החקלאים עם מערכות השקיה פרטיות, יש מערכות אזעקה בגני הילדים ובבתי הספר ויש מוסדות עם מוקד עירוני.

יעקב ליצמן: אז למה לתת להם הנחה?

משה גלילי: המטרה שלנו היא לנצל את הספקטרום הכי טוב שאפשר.

משה גלילי: ברגע שיש מישהו שעל רוחב מסויים יכול לשים יותר משתמשים, אז מגיע לו שהוא ישלם פחות.

משה גלילי: השאלה שצריך לשאול היא למה זה לא היה קודם.

משה גלילי: זה לא היה קודם, כי שינינו את התקנות רק לפני שנתיים.

משה גלילי: הדבר השני שאנחנו מבקשים זה דבר די דומה, רק שזה ברשתות זימון פרטיות.

משה גלילי: שם אנחנו נותנים להם תדרים משותפים.

משה גלילי: יש מושג שאתה יכול לתת לתחנת מוניות של גורם פרטי תדר בלעדי שהוא מעמיס עליו משתמשים, ויש מושג שאתה שם מספר משתמשים על אותו תדר.

משה גלילי: ברגע שאתה שם מספר משתמשים על אותו תדר, אז האגרה יורדת לרבע.

משה גלילי: משום מה, בעבר, קבעו לגבי רשתות זימון פרטיות שהאגרה יורדת בחצי.

משה גלילי: אנחנו רוצים שגם פה היא תרד לרבע.

משה גלילי: הדבר השלישי זה העורקים של מיקרוגל.

משה גלילי: מיקרוגל זה עורקים של רדיו, כאשר בדרך כלל כשרוצים לשדר מנקודה אחת לנקודה שנייה, מבניין אחד לבניין שני.

משה גלילי: בדרך כלל משתמשים בזה גופים גדולים כמו בזק, סלקום, פלאפון.

סמדר אלחנני: חברות הכבלים היו אמורות לפתור את בעיית הישובים המרוחקים.

משה גלילי: בישובים מרוחקים עוד משתמשים במיקרוגל.

משה גלילי: מעבירים את זה מנקודה אחת לנקודה אחרת.

משה גלילי: זה לא שידור כלל כיווני כמו שידור של רדיו וטלוויזיה.

משה גלילי: בגלל שזה הולך מנקודה אחת לשנייה, אנחנו נותנים לו אפשרות להכפיל ולעשות הרבה עורקים על אותו תדר.

משה גלילי: זאת הסיבה שהוא מגיע לעשרות עורקים על אותו תדר.

סמדר אלחנני: צריך קשר עין.

משה גלילי: נכון.

משה גלילי: אנחנו מגלים שיותר ויותר חברות מצליחות, אם אנחנו נותנים להן תמריץ, לשים יותר על אותו תדר.

משה גלילי: זאת הסיבה שאנחנו רוצים לקבוע שתי רמות נוספות, כלומר שבמקרים של עורקים כשמישהו מפעיל יותר עורקים הוא יקבל הנחה.

משה גלילי: אנחנו ביקשנו לקבוע פה שתי מדרגות נוספות.

משה גלילי: המדרגות היום מגיעות עד 50 קווים, אם אני זוכר נכון, ואנחנו פה רוצים לקבוע עוד מדרגה של 65 ושל 80.

אלי גולדשמידט: ומה יקרה ב-65 וב-80 לגבי האגרה?

משה גלילי: האגרה תרד.

משה גלילי: המטרה שלנו בנושא הזה היא לעודד חברות לשים יותר עורקים על אותו תדר.

משה גלילי: הנושא הבא זה ברדיו FM, ששם במקרה אנחנו מעלים אבל לא בדיוק מעלים.

משה גלילי: מה שקורה בתחנות רדיו FM זה שהמדרגות שם הולכות לפי הספקים.

משה גלילי: אם מישהו משדר מתחת לחצי קילוואט, שזה בעיקר כל הרדיו החינוכי, אז משלמים אגרה מסויימת.

משה גלילי: מי שמשדר בין חצי קילוואט ל-5 קילוואט משלם אגרה אחרת, ומ-5 קילוואט משלמים רמה שלישית.

משה גלילי: אנחנו רוצים את הרמה של ה-5 קילוואט להעביר ל1.5 קילוואט.

משה גלילי: מי שמשדר בין חצי ל1.5, שפרקטית זה 1 קילוואט, אלה מרבית המשדרים של הרשות השנייה והרשות הראשונה.

אלי גולדשמידט: זה כולל תחנות רדיו איזורי?

משה גלילי: כן.

משה גלילי: תחנות רדיו איזורי ותחנות רדיו של קול ישראל.

אלי גולדשמידט: מה זה אומר מבחינה כלכלית?

משה גלילי: זה אומר שיהיו תחנות מסויימות שיש להן הספק מעל 1 קילוואט, יש כאלה שיש להן 2 קילוואט ויש הרבה יותר.

אלי גולדשמידט: שלום, תחליף אותי בהצבעה.

אלי גולדשמידט: הקיבוץ שלי קשור לתחנת רדיו איזורי.

אלי גולדשמידט: (היושב-ראש מתחלף)

משה גלילי: תחנות של חובבי רדיו זה הנושא האחרון.

משה גלילי: אנחנו מנסים לעודד היום את חובבי הרדיו, שזה בעיקר בני נוער.

משה גלילי: יש לנו תחרות עם האינטרט, לכן אנחנו רוצים להוריד את כמות הכסף שגובים מהם ולשנות את הרשיון משנתיים ל-5 שנים.

שאול בילו: אנחנו רוצים להגיב על הסעיף שמדבר על שימוש חוזר בקווי נל"ן.

שאול בילו: משרד התקשורת מציע עוד שתי דרגות הנחה, כאשר בסך הכל ההבדל מהדרגות הקיימות זה 2 או 3 אחוזים מהדרגה הקודמת.

שאול בילו: אני חושב שאנחנו החברה היחידה שמגיעה לניצול רב מאוד של הספקטרום.

שאול בילו: אנחנו משקיעים הרבה מאוד משאבים הנדסיים ברשת.

שאול בילו: הדרגות החדשות המוצעות הן חסרות משמעות.

שאול בילו: הן לא מהוות תמריץ עבורינו על-מנת להמשיך את ההשקעה ברשת, כי מדובר בתוספת הנחה מזערית ביותר.

שאול בילו: הייתי מצפה שיתנו מדרגה משמעותית כדי לעודד אותנו להמשיך להשקיע משאבים ברשת.

שלום שמחון: מה אתה מציע בפועל?

משה בילו: הייתי מציע שיהיו דרגות יותר גבוהות.

משה בילו: מעל 50 עורקים יש צורך בשיעור הנחה גדול.

משה בילו: הבדל בין 40% ל38% עבור תדר מסויים הוא לא הבדל משמעותי.

משה בילו: השינויים ההנדסיים שאני צריך לעשות ברשת כדי להגיע לזה הם הרבה יותר גדולים.

מודי בן-צבי: במצב הנוכחי אין לזה השפעה ברמת העלויות על רשות השידור.

מודי בן-צבי: יכול להיות שבעתיד נצטרך להשתמש במשדרים יותר פשוטים כדי להתגבר על הפרעות בשידור וכל זה ייקר לנו את עלות התדרים בכ-20 אלף שקל לתדר.

מודי בן-צבי: אנחנו לא יודעים את ההשפעה, כי עדיין אין לנו לוח עתידי מפורט של כל מפת המשדרים.

מודי בן-צבי: יש איזו שהיא נטייה להעלות את האגרות של התדרים בצורה די דחופה.

מודי בן-צבי: אנחנו לפני שנה נאלצנו לשלם תוספת של 5.4 מיליון שקל על אגרות הרדיו והטלוויזיה עבור תדרים של רדיו וטלוויזיה, והשנה הזאת אנחנו נדרשים לשלם תוספת של 5.6 מיליון שקל על אגרות מיקרוגל, כאשר בשנה הבאה התעריף יגדל בעוד 5 מיליון שקל.

מודי בן-צבי: זה אושר פה בוועדה.

מודי בן-צבי: לא הוזמנו כאשר זה אושר.

מודי בן-צבי: זה מטיל נטל מאוד כבד על התקציב שלנו.

מודי בן-צבי: אין לנו ברירה אלא להשתמש בתדרים האלה.

מודי בן-צבי: אין פטנט אחר לשדר שידורים אלא באמצעים האלה.

מודי בן-צבי: צריך לקחת את כל הדברים האלה בחשבון, כי אין לנו ברירה אחרת אלא להשתמש בתדרים.

משה גלילי: לגבי מה שאמר שאול בילו מסלקום, צריך לזכור שההנחה היא על הכל.

משה גלילי: אם מישהו עולה מ60 ל80 עורקים הוא לא מקבל הנחה רק על ה-20 החדשים אלא הוא מקבל הנחה גם על כל ה-60.

משה גלילי: אם יתברר שטעינו אז נחפש תמריץ יותר טוב.

משה גלילי: זה המספר הכי טוב שיכולנו לחשב.

משה גלילי: אמרתי קודם שיש מחיר פר מגה הרץ.

משה גלילי: היום זה בערך 750 אלף שקל למגה הרץ בגיגה הרץ הראשון שהוא הכי צפוף.

משה גלילי: כאשר הוטלו האגרות על רדיו וטלוויזיה, 40% מהאגרות היו מוטלות על דברים אחרים.

משה גלילי: אנחנו גילינו שיש כן אפשרות לעשות ניסוי יותר טוב של תדרים על ידי שימוש חוזר, כולל תוכנית שנתנו לרשות הראשונה ולרשות השנייה בנושא של טלוויזיה, שמכל מיני סיבות לא רוצים לממש אותה.

משה גלילי: אגב, יש להם את הסיבות האמיתיות שלהם, אבל לפי דעתינו צריך כן לעשות את זה כדי שיהיו לנו יותר תדרים.

משה גלילי: העלינו את זה בשנים האחרונות מ40 ל-70 אחוז - וזה ההטלות שמדבר עליהם מודי בן-צבי - כאשר זה מדורג לפי שנים.

משה גלילי: זה יגיע בסוף ל-70% ממה שמשלמים לפר מגה הרץ.

משה גלילי: את אותו מגה הרץ שאני נותן לטלוויזיה אני יכול לתת לסלולארי.

משה גלילי: הם פשוט מתחרים על אותם תדרים.

משה גלילי: אפילו קפריסין משדרת על התדרים שאנחנו משדרים, רק שאנחנו משתמשים בהם בסלולר והם בטלוויזיה.

משה גלילי: עד כדי כך התחרות קיימת.

משה גלילי: לכן, לפי דעתינו, צריך להעלות את האגרות, ובאמת העלו אותם.

משה גלילי: מה שמדברים עליו כרגע, אגב, זה בכלל לא על מה שמדבר מודי בן-צבי, אלא על עליה ספציפית בתחנות בינוניות שאנחנו רוצים שהם ישדרו 1 קילוואט.

משה גלילי: בדרך כלל זה מספיק להם, אבל הם מכל מיני סיבות רוצים להעלות את זה ל2 קילוואט.

סמדר אלחנני: ישראל נמצאת בסביבה מאוד צפופה של רשויות פוליטיות שאנחנו לא יכולים לפקח עליהן.

סמדר אלחנני: ברגע ששם יתחיל להתגבר הסלולרי מה יקרה פה?

משה גלילי: יש לנו כבר היום בעיות עם ירדן, בעיות אם מצרים, בעיות עם קפריסין.

סמדר אלחנני: יש אמנה עם ירדן?

משה גלילי: לא, זה לא עניין של אמנה.

משה גלילי: יש שיטות לתאם.

משה גלילי: אנחנו מתחילים את הדברים האלה.

משה גלילי: יש לנו בעיה בימים אלה לתאם עם הפלסטינים, לתאם עם ירדן.

ויצמן שירי: אני לא הבנתי מסלקום למה זה לא יוצר להם תמריץ להשקיע בפיתוח.

שאול בילו: זה לא יוצר לנו תמריץ להשתמש בתדר בצורה יעילה, מכיוון שההנחה המוצעת היא חסרת משמעות.

שאול בילו: כדי להגיע טכנולוגית לרמות מיצוי שכבר קיימות אצלינו, אני צריך להשקיע ברשת במשאבים הנדסיים, להשקיע בציוד.

ויצמן שירי: איפה זה עומד כרגע?

שאול בילו: כרגע אני נכנס לדרגות האלה ואני מגיע לניצול המוצע.

שאול בילו: כרגע אני זכאי לקבל הנחה מסויימת.

ויצמן שירי: מה המשמעות של המספרים?

שאול בילו: בכל תדר אני משלם אגרה.

שאול בילו: אם אני משתמש בתדר הרבה פעמים יש לי הנחה.

שאול בילו: אני מגיע ברשת לניצול מקסימאלי של מעל 50,60,70 או 80 פעם באותו תדר.

ויצמן שירי: זאת אומרת אתה גם מקבל את ההנחה המקסימאלית.

שאול בילו: אני מקבל את ההנחה המקסימאלית, אבל כדי להגיע אליה אני צריך להשקיע ברשת.

ויצמן שירי: מה אנחנו יכולים תוך כדי ההחלטה שלנו לעזור לך?

שאול בילו: יחסית ל-40% 38% זה לא משמעותי.

ויצמן שירי: מי צריך להגדיל את ההנחה?

שאול בילו: אני חושב שמשרד התקשורת צריך להגדיל את ההנחה.

משה גלילי: אם הוא מגיע ל5-9 הוא משלם 80% מהאגרה.

משה גלילי: בין 9-19 זה 65% ובין 19-35 זה 50%.

שלום שמחון: מה שאומר הבחור מסלקום הוא שההנחה שהוא מקבל לא מתמרצת אותו לעשות את השימוש הראוי, כי היא דורשת ממנו השקעה כספית גדולה מאוד.

שלום שמחון: זאת אומרת, אם הוא מקבל הנחה של 30 אלף שקל והוא צריך להוציא 300 אלף שקל, זה לא שווה לו, כי הוא לא ינצל את מה שמציעים לו.

שלום שמחון: האם הבחור מסלקום צודק?

שלום שמחון: האם מה שאתה מנסה להשיג יושג?

משה גלילי: כשאתה מתחיל אתה עושה הנחה גדולה.

משה גלילי: הסיבה לזה היא שבהתחלה אתה מקבל את ההנחה על כמות קטנה של עורקים ואחר כך אתה מקבל את ההנחה על כמות גדולה.

משה גלילי: את ההנחה אתה מקבל גם על כל העורקים אחורה.

משה גלילי: זה לא כמו מדרגות מס שאתה מתחיל לשלם.

משה גלילי: פה כשיש לך הנחה היא הולכת אחורה גם על ה-60 שהיו קודם.

ויצמן שירי: כשאתם במשרד התקשורת באים הנה ומבקשים לאשר ערוץ טלוויזיה נוסף, אתם מביאים את כל הגרפים ואת כל המספרים מה המשמעות של הדבר.

ויצמן שירי: ברגע שאתה עוצר אותם בנקודה מסויימת, לא כדאי להם להשקיע בתשתיות.

ויצמן שירי: כשלא משקיעים בתשתיות, השירות הוא בהתאם.

ויצמן שירי: השאלה היא אם אנחנו יכולים להעלות את ההנחה באיזו שהיא צורה, כלומר במקום להעמיד אותה על 40%, להעמיד אותה על 50%.

ויצמן שירי: לא יקרה שום דבר לאף אחד.

מאיר שטרית: למה, כי סלקום מסכנים?

ויצמן שירי: זה לא קשור למסכנים.

ויצמן שירי: בשלב מסויים כבר לא כדאי להם להשקיע בתשתיות.

מאיר שטרית: שלא ישקיעו.

מאיר שטרית: למה אני צריך לשלם 60 אגורות על כל דקה של שיחה שנכנסת?

שלום שמחון: הוא אומר שההנחה שלהם מצטברת מלמטה.

שלום שמחון: האיש מסלקום מתייחס למדרגה הבאה שלו.

שלום שמחון: אם הוא מתייחס למדרגה הבאה שלו אז הוא צודק.

ויצמן שירי: בוא נקפיץ את המדרגה.

ויצמן שירי: נשאיר איזה שהוא חלל שיהיה כדאי להם לעבור אותו, ואז מעבר לזה נגרום לזה שתהיה.

ויצמן שירי: .

משה גלילי: סלקום היא לא הדוגמה הטובה לזה, כי סלקום מגיעה לניצול המירבי גם בלי ההנחות האלה.

משה גלילי: אני בעוד שנה, שנתיים אראה.

משה גלילי: אם גם האחרים מגיעים לזה, סימן שהמרצנו אותם מספיק.

משה גלילי: אם לא, אז יתכן שצריך לעשות משהו אחר.

מאיר שטרית: לכם יש אינטרס לעודד שימוש בנל"ן?

משה גלילי: על אותו תדר.

מאיר שטרית: יפה, יש לכם אנטרס לעודד אותם להשתמש.

מאיר שטרית: כאשר אתה אומר ניצלו את המירבי, יש איזה שהוא סף?

משה גלילי: הוספנו שתי מדרגות ל-65 ול-80.

משה גלילי: הוא היום מגרד את ה-80.

מאיר שטרית: הם לא יכולים לעשות 200?

משה גלילי: לא.

ויצמן שירי: בוא תעשה שממעל 95 תהיה 50% הנחה.

מאיר שטרית: כמה עולה האגרה?

משה גלילי: בתחום התדרים שהוא מדבר עליו, אנחנו מדברים על 310 שקל לכל מגה הרץ.

משה גלילי: ה צ ב ע ה בעד - 7 נגד – 0 אושר 2.

משה גלילי: שינויים בתקציב לשנת 2000.

אלי גולדשמידט: יש לנו רוויזיה על חוק איזור סחר חופשי באילת – פטורים והנחות ממסים.

אלי גולדשמידט: שירי, אתה מבטל את הרוויזיה על אילת?

ויצמן שירי: כן.

אלי גולדשמידט: אושר.

אלי גולדשמידט: עופר, ביקשת רוויזיה על תקצוב תוספת עלויות שכר של כל המינהלות שיש במשרד ראש הממשלה.

עופר חוגי: מסיר.

אלי גולדשמידט: תודה.

אלי גולדשמידט: עופר, ביקשת רוויזיה על אתרים קדושים על סך 3 מיליון וחצי שקל – פנייה 142.

אלי גולדשמידט: מסיר?

עופר חוגי: כן.

עופר חוגי: פנייה מס' 172

אלי גולדשמידט: פנייה מספר 172 – משרד הקליטה.

רוני ארד: הפניה הזאת כוללת שני שינויים פנימיים בתוך משרד הקליטה, כאשר העיקרי הוא הקצאה של 12 וחצי מיליון שקל בהרשאה להתחייב.

מאיר פרוש: למה אתם כותבים הסכמים קואליציוניים?

אלי גולדשמידט: מה אתה רוצה שיכתבו?

מאיר פרוש: תוספת תקציב.

אלי גולדשמידט: אז נכתוב על בסיס התחייבותו של שר האוצר.

מאיר פרוש: כתוב ששר האוצר מבקש.

משה גפני: מאיר צודק.

משה גפני: משרד האוצר מנהל את המדינה כמו רפובליקת בננות.

משה גפני: הם עושים את זה בכוונה.

משה גפני: הם מכניסים את העניין של הסכמים קואליציונים, מכיוון שהם רוצים שבשנה הבאה זה לא יהיה.

משה גפני: צריך להחליט אחת ולתמיד שאנחנו מדינה מודרנית, כלומר מה שמגיע צריך שיהיה בתקציב, ולגבי מה שלא מגיע צריך להפסיק את הדיון.

שלום שמחון: קיבלנו חוות דעת משפטית בעניין, שאמרה שהם חייבים לכתוב את זה.

אלי גולדשמידט: אני מציע שנראה את זה כאילו כתוב: "חלוקה של 3.4 מיליון שקל, בהתאם להתחייבותו של שר האוצר שניתנה בעת הדיון בקריאה שנייה ושלישית.

אלי גולדשמידט: מקובל עליך?

רוני ארד: במסגרת החלוקה לקראת קריאה שנייה ושלישית, משרד הקליטה קיבל 10,140 מיליון שקל, כאשר 10 מיליון מתוכם לתעסוקה.

רוני ארד: בפנייה הזאת אנחנו מעבירים מתוך ה-10 מיליון שקל 3.4 מיליון שקל מרזרבה.

רוני ארד: זה מגיע גם להשתתפות תעסוקת רופאים וגם להשתתפות בהעסקת.

רוני ארד: .

עופר חוגי: מה זה קליטה חברתית?

רוני ארד: קליטה חברתית זה 1.

רוני ארד: תמיכות ופעולות קליטה.

רוני ארד: .

משה גפני: מה זה תמיכות?

רוני ארד: למשרד הקליטה יש ועדת תמיכות.

דני טופז: יש קריטריונים שאושרו על ידי היועץ המשפטי לממשלה.

דני טופז: מה שאנחנו עושים פה זה הקדמה על חשבון הכסף שמגיע לסעיף הזה – 5 מיליון שקל.

דני טופז: הקריטריונים אושרו.

דני טופז: זה פורסם בעיתון.

דני טופז: ב-15 לחודש יש כנס עם כל האירגונים.

משה גפני: מה האירגונים עושים?

דני טופז: האירגונים יקבלו תדרוך איך למלא את השאלון.

משה גפני: מה התפקיד שלהם?

דני טופז: האירגונים עוסקים בנושא של קליטת עליה.

דני טופז: כרגע יש בוועדת עליה וקליטה 20 אירגוני עולים שמייצגים את האוכלוסייה שלהם.

דני טופז: הם עוסקים בפעילות של הדרכה, ליווי ראשוני, אירגון של פעילויות.

דני טופז: משרד הקליטה משתתף בפרוייקטים ובנושאים האלה של קליטה והשתתפות בקהילה.

עופר חוגי: כמה התקציב של התמיכות?

דני טופז: כרגע הוא עומד על כ-13 מיליון שקל.

עופר חוגי: זה התקציב היחידי, או שיש עוד תקציבים של תמיכות?

דני טופז: יש תקציב שהוא לפעולות חינוך לא פורמאלי באמצעות משרד החינוך – 3 מיליון שקלים.

עופר חוגי: זה תקציב שלכם?

דני טופז: שלנו.

דני טופז: על פי ההחלטה של דה-הרטוך ושלנו התקציב הזה הועבר למשרד הקליטה לפני שנה.

עופר חוגי: כל זה פעילות אחר הצהריים?

דני טופז: חינוך לא פורמאלי.

דני טופז: זה לא פעילות בתחום החינוך הפורמאלי, כי זה משרד החינוך.

עופר חוגי: זה למבוגרים?

דני טופז: זה במיוחד למבוגרים.

דני טופז: מדובר על פעולות העשרה אחרי הצהריים.

דני טופז: אנחנו כרגע בודקים איפה לעשות את זה.

דני טופז: זה יהיה באמצעות אירגונים קיימים.

דני טופז: יכול להיות שבאמצעות החברה למתנ"סים או גופים אחרים שמעסיקים מורים.

עופר חוגי: מי אמר שאת הכסף הזה מעבירים למטרה הזאת?

דני טופז: א.

דני טופז: יש תוכנית עבודה מאושרת.

דני טופז: ב.

דני טופז: יש רואה חשבון מטעם המשרד שמקבל את הדוחות.

דני טופז: ג.

דני טופז: יש לנו אנשים בשטח שמאשרים את הפעולה.

דני טופז: זה פועל באמצעות האגף לקליטה בקהילה, שהוא האגף שיש לו אנשים במחוזות וביישובים.

דני טופז: כל פעולה כזאת צריכה להיות מאושרת על ידי אנשים שלנו.

משה גפני: אין בעיות בתקציב הזה?

דני טופז: אין בעיות.

רחמים מלול: מדוע יש הפחתה בקליטה חברתית של יהודי אתיופיה?

דני טופז: זאת פעולה טכנית.

דני טופז: אין שום כוונה לפגוע בפעולות קליטה חברתית של עולי אתיופיה.

דני טופז: להיפך, אנחנו צפויים למספרים גדולים.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה (על פנייה מספר 172) בעד – 7 נגד – 0 אושר

חיים פרננדס: מדובר בהעברה של 7,175 אלפי שקל חדש מהרזרבה, לתמיכות בענף הכותנה –מיפוי מטעים, פינוי עודפי ירקות ופינוי תפוחים.

יעקב ליצמן: מה זה פינוי?

חיים פרננדס: בירקות מפנים בצל, עגבנייה ומלפפון בגלל העודפים שנוצרו.

יעקב ליצמן: מה עושים עם זה?

חיים פרננדס: משמידים.

יעקב ליצמן: למה?

אלי גולדשמידט: יש גופים שמקימים מסעדות לגמ"חים.

אלי גולדשמידט: יש איזה קשר בין הגורמים שמפנים עודפים לבין הגופים האלה?

רחמים מלול: האם העיקרון של השמירה על המחיר הוא כל כך קדוש שאי אפשר לפרוץ אותו?

אבשלום וילן: המחיר יורד לסף מסויים, שגם אחרי שאתה מבטל את התמיכות אתה צריך לסבסד את המגדלים.

אבשלום וילן: כאשר אתה מגיע לנקודת איזון, שאין לך ברירה, המחיר הוא כל כך נמוך.

אבשלום וילן: נותנים את זה למחנות צבא.

אבשלום וילן: בגדול, אם תתחיל לתת את הכל אתה תצטרך לרוץ לכל יצרני הירקות האלה לתמוך בהם, לכן תמיד הולכים לנקודת איזון שהמחיר יורד למינימום.

יעקב ליצמן: מה התקציב לפינוי ירקות ותפוחים?

חיים פרננדס: בהעברה הזאת אנחנו מעבירים 4,050 אלפי שקל חדש.

חיים פרננדס: יש את הרזרבה לתמיכות, שמתוקצבת ב-60 מיליון שקל, כאשר במהלך השנה מעבירים.

שלום שמחון: סך כל התמיכות זה 60 מיליון שקל.

חיים פרננדס: אבל זה לא רק לפינוי עודפים.

יעקב ליצמן: שלום, אתם לוקחים 60 מיליון על מנת להשמיד.

יעקב ליצמן: במקום להשמיד, תיקחו את ה-60 מיליון ותתמכו בחקלאים.

שלום שמחון: אם מחר בבוקר אני כחקלאי יודע שכל מה שאני מגדל הממשלה קולטת ומשלמת לי, אז אין לי אנטרס להתייחס למה שקורה בשוק.

שלום שמחון: אני מייצר כמה שאני רוצה, כי אני יודע שוועדת הכספים תאשר לי כסף.

שלום שמחון: יש פה איזו שהיא נקודת איזון מסויימת.

שלום שמחון: היא לא נותנת בדיוק את מה שהחקלאים צריכים.

שלום שמחון: גם החקלאים, אלה שמגדלים, נותנים כסף לטובת הפינוי הזה.

שלום שמחון: זה לא מסתכם רק בכסף של המדינה.

שלום שמחון: מכל אחד כזה לוקחים אגרה.

רחמים מלול: שלום, אי אפשר לאזן את זה יותר נכון על ידי תכנון מוקדם?

שלום שמחון: המדיניות הממשלתית מזה 10 שנים היא לבטל כל תכנון אפשרי בענפי החקלאות.

מוסי רז: כמה צריך להוסיף כדי שזה יגיע למקום כמו אתיופיה?

שלום שמחון: לייצא קילו עגבניות לאתיופיה, למשל, יכול לעלות לך דולר וחצי לכל קילו.

משה גפני: שלום, האיזון הזה הוא נכון לפי דעתך?

שלום שמחון: המדינה היתה צריכה לתת יותר כסף לפינוי.

שלום שמחון: צריכה להיות פה פנייה מסודרת שלנו שלפני שמשמידים תבדק האפשרות גם לסייע לנזקקים.

שלום שמחון: בארץ יש כמיליון ו-200 אלף פינוי ירקות.

שלום שמחון: סביר להניח שההשמדה מגיעה לסדר גודל של 10%.

אלי גולדשמידט: זה הרבה.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה (על פנייה מס' 148) בעד – 7 נגד – 0 אושר פנייה 169 –תחבורה

אלי גולדשמידט: 12 מיליון שקלים חדשים הרשאה להתחייב לתחום בטיחות בדרכים במע"צ.

אלי גולדשמידט: אני ביקשתי לפני שבוע לקבל – לא ממך – תשובה על דימונה.

אלי גולדשמידט: יש לך תשובה על דימונה?

אמיר שביט: אין לי תשובה.

ויצמן שירי: אלי, יש פה 80019 – כביש דימונה-באר שבע.

ויצמן שירי: זה לא מה שסיכמנו.

אלי גולדשמידט: רגע, עוד לא הגענו לזה.

אלי גולדשמידט: אנחנו ביקשנו בשבוע שעבר מגלית שתתן לנו תשובה – אנחנו עדיין מחכים – לגבי השלמת מסילת הברזל דימונה לצורך רכבת נוסעים.

אלי גולדשמידט: אין לנו תשובה.

אלי גולדשמידט: אומרים לי שעובדים על זה.

יעקב ליצמן: מה עם ירושלים?

ויצמן שירי: אתה רוצה לראות איך עובדים?

ויצמן שירי: הכל עבודה בעיניים.

ויצמן שירי: היום יצא מכרז למסוף המטענים, כאשר כאן בערב התקציב היתה התחייבות של שר האוצר ושר התחבורה על 160 מיליון שקלים למסוף המטענים.

ויצמן שירי: המכרז יכנס לפועל רק בינואר 2001.

ויצמן שירי: מפרסמים מודעה בשביל להרגיע את האנשים.

ויצמן שירי: את כל מה שהם מתחייבים, או משרד התחבורה מתחייב, תיקח בערבון מוגבל.

ויצמן שירי: אתה זוכר את ההתחייבות למסוף המטענים?

ויצמן שירי: אני מבשר לך בזאת שמצאתי את הכסף.

ויצמן שירי: היה לי פיצוץ עם בייגה על זה שזה נשאר סיפור של 30 מיליון שקל של התעשיינים.

ויצמן שירי: מוציאים מכרז בשביל להרגיע, כדי שבשנה הבאה אם יהיה אישור לתקציב המכרז הזה יצא.

ויצמן שירי: על כל בקשה של משרד התחבורה אני אוטומטית אצביע נגד.

ויצמן שירי: ככה לא מתנהגים.

עופר חוגי: שירי, אנחנו איתך.

ויצמן שירי: כשהיינו בדימונה ראינו את המצוקה וראינו את היחס.

ויצמן שירי: זה בדיוק אותו הדבר.

ויצמן שירי: מתייחסים לאיזור הזה כאל פח אשפה של מדינת ישראל.

ויצמן שירי: על זה אמר מבקר המדינה את דברו, אבל הם ממשיכים לשקר.

אבשלום וילן: לפני 3 חודשים היה פה דיון בנוגע לרשות השידור.

אבשלום וילן: הם דיברו בין היתר על הקמת אולפן בבאר-שבע.

אבשלום וילן: בסוף הדיון קבענו שעד ה-1.6 הם מביאים לפה תוכנית הבראה.

סמדר אלחנני: הוצאתי תזכורת.

אבשלום וילן: היום אנחנו ב-12 ביוני.

אבשלום וילן: תזמין אותם לישיבה בשבוע הבא, כדי שיספרו לנו איפה עומדים הדברים.

אלי גולדשמידט: סמדר שלחה להם מכתב תזכורת.

סמדר אלחנני: שלחתי תזכורת עם פרוטוקול הישיבה.

אלי גולדשמידט: אנחנו נקיים ישיבה איתם עד סוף יוני.

ויצמן שירי: תתייחס לנושא של מסוף המטענים.

אלי גולדשמידט: אתה יכול לענות על הדבר הזה?

אמיר שביט: לא הבנתי מה הבעיה עם מסוף המטענים.

ויצמן שירי: בתקציב 2000 יש התחייבות לביצוע.

ויצמן שירי: למה זה עובר ל7.1.2001?

אמיר שביט: היינו פה בוועדת כספים לא מזמן בנושא "אגד".

אמיר שביט: דיברו חברי הוועדה על הסכמים עם העובדים.

אמיר שביט: לפי מה שאני מבין הסיבה לדחייה קשורה בנושא העובדים.

ויצמן שירי: מה?

ויצמן שירי: איזה עובדים?

ויצמן שירי: על מה אתה מדבר?

ויצמן שירי: אנחנו מדברים על להעביר את מסוף המטענים מלב העיר בבאר-שבע לרמת חובב.

ויצמן שירי: יש התחייבות בתקציב.

אמיר שביט: אין לנו תשובה.

אלי גולדשמידט: תביא תשובה ואז נדון בזה.

אלי גולדשמידט: יש לי הנחייה מנציג הנגב לא לדון בשום פנייה של משרד התחבורה עד שהנושא של מסוף המטענים יובהר.

ויצמן שירי: אלי, הם צריכים ללמוד שכשבאים לוועדה ומתחייבים לדבר מסויים במועד מסויים צריך לעמוד בזה, ולא לבוא ולספר סיפורים שיש להם בעיה עם התעשיינים.

אלי גולדשמידט: מה עם הכביש?

אלי גולדשמידט: את הכביש אתה לא רוצה לאשר?

ויצמן שירי: את הכביש כן, אין בעיה, אבל הבנתי שזה לא עכשיו.

אלי גולדשמידט: הכביש עולה עכשיו?

אמיר שביט: לא.

אמיר שביט: יש נושא בטיחות, שאני מבין שאתם רוצים לדחות.

אלי גולדשמידט: מה זה 171?

אמיר שביט: תקצוב פרוייקטים חדשים והמשכיים באיזור תל-אביב.

אלי גולדשמידט: אנחנו מדברים על 169 ו-171.

אלי גולדשמידט: 169 זה הנושא של בטיחות.

אלי גולדשמידט: אני לא מציע שוועדת הכספים תעכב נושא של בטיחות.

אלי גולדשמידט: עם 171, שזה פרוייקטים תחבורתיים בתוך תל-אביב, אנחנו נמתין עד שנקבל תשובה על מסוף המטענים.

אלי גולדשמידט: מקובל עליכם?

אלי גולדשמידט: מי בעד 169, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה (על פנייה 169) בעד – רוב נגד – 0 אושר

אלי גולדשמידט: מה זה 178?

אמיר שביט: מדובר על השתתפות של הקרן במימון פעולות למניעת תאונות דרכים.

משה גפני: זה משרד התחבורה?

אמיר שביט: לא, יש קרן.

אלי גולדשמידט: זה 4% מפרמיית הביטוח חובה שאתה משלם.

יעקב ליצמן: האם הקרן הזאת עוברת גם בבתי הספר של החינוך העצמאי וגם בבתי הספר של מעיין החינוך התורני?

עופר חוגי: לא.

אלי גולדשמידט: מה הקשר בין הקרן ובין מעיין החינוך התורני?

אמיר שביט: הקרן היא רק גוף מימוני.

יעקב ליצמן: הקרן מממנת את הרשות.

יעקב ליצמן: הרשות הזאת תומכת בבתי הספר.

יעקב ליצמן: לבתי הספר של החינוך העצמאי היא לא מגיעה.

אבשלום וילן: מה מפריע לה להגיע?

יעקב ליצמן: אני לא יודע.

אבשלום וילן: תדאג שזה יגיע.

יעקב ליצמן: אני רוצה שהוא ילך לקרן הזאת ושיגיד.

יעקב ליצמן: .

אלי גולדשמידט: אני לא רוצה לעכב את הפנייה.

אבשלום וילן: אלי, תוציא מכתב לקרן.

יעקב ליצמן: לא עיכבתי.

יעקב ליצמן: אני רוצה שהם יפנו.

אמיר שביט: אני אפנה אליה ואשאל אותה לאיזה בתי ספר היא פונה.

אבשלום וילן: חברי הכנסת ממרצ מבקשים שהקרן תפעל גם בזרם החינוך העצמאי וגם במעיין החינוך התורני.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה (על פנייה 178) בעד – רוב נגד – 0 אושר

איוור קירשנר: יש הודעה על 10 מיליון לקידום כביש דימונה-באר שבע.

אלי גולדשמידט: שירי, יש הודעה על 8 מיליון שקל חדש בהוצאה ו-10 מיליון שקל חדש בהרשאה להתחייב לקידום כביש דימונה-באר-שבע.

אלי גולדשמידט: בקשה 80019, מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה (על בקשה 80019) בעד – רוב נגד – 0 אושר

יעקב ליצמן: אלי, אני רוצה שיודיעו לאנשי דימונה שוועדת הכספים קידמו, כדי שלא יגידו שאנחנו מעכבים.

אלי גולדשמידט: אל תדאג, אלינו יבואו בטענות על עיכובים.

אלי גולדשמידט: אם משהו רץ, זה תמיד יהיה לזכות.

אלי גולדשמידט: .

ויצמן שירי: יש לי חדשות בשבילך.

ויצמן שירי: יום לפני שנסענו לשם ביקש ממני בייגה להודיע בדימונה שהוא מוסיף עוד 20 מיליון שקל על מנת שיסיימו את הכביש במקום ב-2002 ב-2001.

ויצמן שירי: אני מחכה לראות את הנייר.

ויצמן שירי: אני מקווה שזה לא אותו נייר כמו מסוף המטענים.

יוליה אלברטון: מדובר על שינויים פנימיים בתקציב משרד ראש הממשלה.

אלי גולדשמידט: 362 אלף שקל חדש לפעולות מעקב אחרי אנטישמיות, ו-700 אלף שקל חדש לתגבור האבטחה של ביבי נתניהו.

אלי גולדשמידט: צריך לאשר את זה.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה (על פנייה מס' 170) בעד – 6 נגד – 0 אושר

יוליה אלברטון: יש פניה נוספת שעוכבה בזמנו על ידי חבר הכנסת פריצקי.

אלי גולדשמידט: אמנון כהן עיכב שינויים פנימיים בתקציב אגף המכס.

אלי גולדשמידט: על מה הוא עיכב?

יוליה אלברטון: לא ברור.

אלי גולדשמידט: יש פה עיכוב של פנייה מספר 05011.

אלי גולדשמידט: אם תגידו לי, אני אחכה לאמנון כהן.

משה גפני: אלי, בוא נאשר את זה.

משה גפני: אם אמנון יגיד שיש לו איזו סיבה, אז האישור יפוג.

אלי גולדשמידט: אני אצביע על זה.

אלי גולדשמידט: אם אמנון כהן ירצה שזה יחזור לדיון, נראה את ההצבעה הזאת כמבוטלת.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה (על פנייה 05011) בעד – 6 נגד – 0 אושר

יוליה אלברטון: מה לגבי 05015?

יוליה אלברטון: אני דיברתי עם חבר הכנסת פריצקי, שאמר לי להביא את זה לפה.

אלי גולדשמידט: אותו סיפור לגבי 05015.

אלי גולדשמידט: אם פריצקי יבקש, נקיים על זה דיון.

אלי גולדשמידט: מדובר על שינויים פנימיים בתקציב משרד האוצר ותקציב נציבות מס הכנסה.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה (פנייה מס' 05015) בעד – 6 נגד – 0 אושר

איוור קירשנר: פנייה מס' 0802.

אלי גולדשמידט: מי עיכב את זה?

מאיר פרוש: אני רוצה לדעת לצורך מה הם צריכים את התגבור.

אלי גולדשמידט: תיגבור פרקליטות המדינה בהשתתפות משרד החינוך.

יוליה אלברטון: מדובר בתגבור הפרקליטות.

יוליה אלברטון: בגלל העומס הקיים שם, סיכמנו שהם יקבלו תגבור.

מאיר פרוש: לפי המידע שלי זה לא עבור הפרקליטות אלא ללשכת היועץ המשפטי לממשלה.

יוליה אלברטון: זה תגבור הפרקליטות שהוא גם לא מהרזרבה.

יוליה אלברטון: מדובר על השתתפות של משרד החינוך.

מאיר פרוש: אני רוצה שהמשרד הייעודי יסביר.

יוליה אלברטון: זה לא שלא באנו מוכנים, אלא אני יודעת בוודאות שממשרד המשפטים יצרו קשר עם חבר הכנסת פרוש לגבי הנושא הזה.

מאיר פרוש: על זה במקרה דיבר איתי מני מזוז.

מאיר פרוש: אולי אני יכול לדעת למה צריך את זה.

יוליה אלברטון: פנייה נוספת של משרד המשפטים – 08004 – מדברת על שינוי פנימי בתקציב הנהלת בתי משפט, שהוא שינוי טכני לחלוטין .

יוליה אלברטון: מדובר בשינוי טכני לפי דרישת משרד האוצר.

יוליה אלברטון: קיימות תקנות בתקציב הנהלת בתי המשפט, שדרך התקנות האלה משלמים עבור תגבור כוח אדם.

אלי גולדשמידט: משה גפני הסיר את ההתנגדות שלו.

יוליה אלברטון: לגבי הפנייה הקודמת, מדובר על פנייה בנושא תמיכות.

יוליה אלברטון: ההשתתפות ממשרד החינוך, כיוון שזה המשרד שמקצה את מרבית התמיכות.

יוליה אלברטון: הם משתתפים באמרכלות, תפעול.

אלי גולדשמידט: אנחנו מצביעים על פנייה מס' 0802.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה (על פנייה מס' 0802) בעד – 2 נגד- 2 לא אושר אני מבקש רוויזיה.