ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 122, 2000-05-15 10:00

חברי הוועדה: משה גפני אבשלום וילן עופר חוגי ישראל כץ יעקב ליצמן נחום לנגנטל רחמים מלול מאיר פרוש מאיר שטרית ויצמן שירי שלום שמחון

מוזמנים: ניר גלעד החשב הכללי ציפי גל-ים הממונה על הכנסות המדינה יואל נווה אגף התקציבים, משרד האוצר א.

מוזמנים: כהן אגף התקציבים, משרד האוצר א.

מוזמנים: גלהר אגף התקציבים, משרד האוצר ח.

מוזמנים: גבריאלי אגף התקציבים, משרד האוצר

קצרנית: נושא: 1.

קצרנית: ביצוע התקציב לרבעון הראשון של שנת 2000.

קצרנית: 2.

קצרנית: שנויים בתקציב לשנת 2000.

אלי גולדשמידט: לפי סעיף 49ג לחוק יסודות התקציב, אנחנו מקבלים דיווח לוועדה אחת לרבעון על ביצוע התקציב.

אלי גולדשמידט: אני ביקשתי משר האוצר לכבד אותנו בנוכחותו בנושא הזה.

אלי גולדשמידט: האחראי על דו"ח הביצוע זה החשב הכללי, ניר גלעד.

אלי גולדשמידט: הוא יציג בפנינו את הדברים.

אלי גולדשמידט: אני מקווה ששר האוצר יגיע אלינו בדקות הקרובות.

אלי גולדשמידט: על פי הדו"ח יש שני נתונים שמזדקרים לעין: נתון ראשון הוא עודף גביית הכנסות.

אלי גולדשמידט: אנחנו מדברים על חודשים ינואר, פברואר, מרץ שנת 2000.

אלי גולדשמידט: אנחנו נמצאים בביצוע במסגרת תקציב ההוצאות ב24% מתוך 184 מיליארד שקל, ובתחזית ההכנסות בביצוע של 26.4%מתוך 174 מיליארד.

אלי גולדשמידט: זאת אומרת אנחנו נמצאים לכאורה בתת ביצוע בתקציב בשיעור של אחוז.

אלי גולדשמידט: אחוז מתוך 184 מיליארד שקל זה מיליארד 800.

אלי גולדשמידט: היתה לי אתמול איזו שהיא טעות בדיווח לעיתונים - אני מתנצל עליה - שדיברתי על 2.3 מיליארד.

אלי גולדשמידט: לקחתי בחשבון את התקציב המלא: 227 מיליארד.

אלי גולדשמידט: אנחנו בהכנסות נמצאים בעודף של 1.4% מעבר לתחזית.

אלי גולדשמידט: המצב של ההכנסות הוא בהחלט מצב מעודד.

אלי גולדשמידט: הדבר מצביע על הגברת הפעילות במשק.

אלי גולדשמידט: לכך אנחנו מצרפים את הודעת התיקון של נגיד בנק ישראל, של גידול תחזית הצמיחה מ-3% ל-4%, למרות השפל המסויים שהיה ברבעון הראשון.

אלי גולדשמידט: אני עוד לא יודע מה יהיה המדד היום, אבל עדיין בהצטברות מתחילת השנה אנחנו נמצאים במדד שלילי.

אלי גולדשמידט: אלו אינדיקציות חיוביות, שמצביעות על תהליך חיובי של צמיחה.

אלי גולדשמידט: התת ביצוע הלכאורי של אחוז בתקציב הוא סדר גודל של קרוב לשני מיליארד שקל.

אלי גולדשמידט: עם שני מיליארד שקל אפשר לעשות הרבה מאוד.

אלי גולדשמידט: אני לא יודע באיזה משרדים זה בא לידי ביטוי, אם זה במשרדי תשתית.

אלי גולדשמידט: .

מאיר שטרית: אפשר להפחית את הגרעון בתקציב המדינה.

ויצמן שירי: או להשקיע בנגב, אחרי מה שהיה ביהודה ושומרון.

אלי גולדשמידט: אני רוצה לקבל תשובות מאוד פרטניות בעניין הזה, כיוון שכל 100 מיליון שקל שמוזרמים לתשתיות מייצרים מקומות עבודה.

אלי גולדשמידט: יש גם תחושה מסויימת, שאני לא יודע אם היא נכונה ואני לא מאשים את אף אחד, שגם לאחר שמאושר תקציב למשרד ממשלתי, הביצוע של התקציב הזה הוא לעיתים לוקה בחסר.

אלי גולדשמידט: בשנה שעברה קיבלנו עשרות, אולי למעלה ממאה, פניות תקציביות בחודש האחרון של השנה.

אלי גולדשמידט: זה דבר שהוא בלתי סביר.

אלי גולדשמידט: קודם כל הוא בלתי סביר מבחינת ניהול תקציבי, כי אנחנו כמועצת מנהלים לא יכולים בטווח קצר כל כך של זמן לעמוד על כל העברה תקציבית ועל המשמעויות שלה.

ויצמן שירי: אנחנו צריכים כל 3 חודשים לעמוד עם היד על הדופק, ולעשות את אותו דיון כמו שאתה עושה ברבעון הראשון.

אלי גולדשמידט: התופעה הזאת היא תופעה לא בריאה.

אלי גולדשמידט: זאת תופעה שגורמת להעביר כסף אולי לא בהכרח ליעדים הנכונים.

אלי גולדשמידט: הדבר השני שקורה בסוף שנה זה שנוצרים עודפים ואין ביצוע מלא של התקציב.

אלי גולדשמידט: אף שנה אין ביצוע מלא של התקציב.

אלי גולדשמידט: הביצוע בשנה החולפת היה 96%.

אלי גולדשמידט: התוצאות של זה זה פניה להעברת עודפים בסך מיליארד שקל, שעומדת להגיע לפנינו כאשר שר האוצר יגיע לפה.

אלי גולדשמידט: עדיף שבמקום שזה ידחה לשנה הבאה, שזה יבוצע בשנה שבה זה תוכנן.

אלי גולדשמידט: כאשר אתה משקיע בתשתיות אתה מייצר צמיחה.

אלי גולדשמידט: אנחנו לא נרפה מהעניין הזה.

אלי גולדשמידט: אני חושב שאנחנו צריכים לדאוג לכך שיהיה ביצוע של התקציב עד הגרוש האחרון כל רבעון ורבעון.

אלי גולדשמידט: לדעתי, זה האנטרס של מדינת ישראל, אלא אם יש סיבות מיוחדות שאנחנו נשמע אותן.

אלי גולדשמידט: כשיגיע לפה שר האוצר, נשאל אותו מה בכוונתו לעשות בעודף ההכנסות שהצטבר וכנראה יימשך להצטבר במהלך השנה.

ניר גלעד: כפי שהיושב-ראש ציטט, סך כל ההוצאה המקומית היתה אכן 24%, אבל ההוצאה המקומית ללא מתן אשראי היתה 24.6%.

ניר גלעד: הפער המשמעותי של אי הביצוע היה במתן אשראי, שהוא בעיקרו מתן אשראי בשוק המשכנתאות.

ניר גלעד: פה זה לא התנהלות תקציבית, אלא יותר לפי המדדים השוקיים, כלומר מה קורה בענף הבנייה.

ניר גלעד: פה השליטה או יכולת הניתוב של הממשלה לא קיימות.

אלי גולדשמידט: במצב כזה שאתה רואה תת ביצוע גדול מאוד בנושא האשראי, אתה לא יכול מבחינת חוק יסודות התקציב להוסיף לצד של ההוצאות המקומיות, ואחרי זה, כשיש ביצוע יתר או יותר גבוה בתחום האשראי לטובת משכנתאות, לרדת בתקציב המקומי.

אלי גולדשמידט: אסור לך לעשות את זה לפי חוק יסודות התקציב.

ניר גלעד: אלא אם כן אתה מחליט שמתוך ה5.7 מיליארד שקל שתקצבת למשכנתאות, או הסכום שתקצבת למשכנתאות, אתה מעביר סכום.

ניר גלעד: .

ציפי גל-ים: לא, זה נוגד את חוק יסודות התקציב.

אלי גולדשמידט: אני שואל שאלה אחרת.

אלי גולדשמידט: יש לך תמונה של התנהלות במשך שנה.

אלי גולדשמידט: בהתנהלות במשך השנה.

אלי גולדשמידט: .

ויצמן שירי: אלי, במשכנתאות אתה לא יכול להתנהל במשך שנה, כי יכול להווצר מצב שבמשכנתאות בחודש אחד מנצלים את כל התקציב.

אלי גולדשמידט: ואז אתה עושה כל מיני שילובים.

אלי גולדשמידט: כשאתה רואה שברביעי הראשון של השנה יש תת ביצוע מאוד גדול במשכנתאות, אז אתה מעלה במידה מסויימת את רף התקציב להשקעות מקומיות, קרי אתה מגדיל פרוייקטים.

אלי גולדשמידט: כשברביעי השלישי אתה רואה שיש עליה במשכנתאות, אז אתה מוריד במידה מסויימת את הביצוע בתקציב המקומי.

אלי גולדשמידט: זאת אומרת, אתה יוצר כל הזמן איזון בין שני המרכיבים האלה.

ויצמן שירי: אתה לא יכול ללכת ולהחליט שאתה רוצה לסיים את כביש באר-שבע דימונה ב-8 חודשים במקום בשנה, ואחרי 4 חודשים להזכר שאין לך מאיפה להשלים את החודשיים האחרונים ולבקש מהם להאט את הקצב.

ויצמן שירי: זה לא עובד ככה.

ניר גלעד: סך כל עודף הגרעון ללא אשראי, לפי חוק התקציב, הוא כ-11 מיליארד.

ניר גלעד: העודף בגרעון כולל אשראי הוא 10 מיליארד 400, כאשר המקומי ללא מתן אשראי הוא 12.6, והמקומי עם אשראי הוא 12.250.

ניר גלעד: מה קרה לנו בארבעת החודשים?

ניר גלעד: בארבעת החודשים אתם רואים שעודף הגרעון המקומי הוא 4.

ניר גלעד: 136 מיליארד שקל, שהוא תוצאה של הפער בין שני הסעיפים של ההכנסות וההוצאות.

ניר גלעד: סך כל ההכנסות בשלישון היו 60 מיליארד 815, כאשר ההכנסה המקומית היתה כ-57 מיליארד והכנסות בחו"ל כ-3.4 מיליארד.

אלי גולדשמידט: זאת אומרת יש עודף גבייה של 1.5%.

ניר גלעד: יש עודף גבייה של 4 מיליארד.

מאיר שטרית: רק צריך לומר שזה לא עודף תקציבי.

ניר גלעד: בסגירת הספרים של שליש שנה יש לך כאילו 4.2 הכנסה עודפת על ההוצאה, שהיא מתורגמת ל4 מיליארד 136 מיליון שקל.

ניר גלעד: בתמונת הגרעון אנחנו נמצאים במהלך של שליש שנה בעודף תקציבי.

ניר גלעד: אנחנו בונים את תוכנית המימון שלנו כשווה גרעון, אבל יש לנו עוד מספר פעילויות שנמצאות בחלק ג' – תשלומי ריבית.

ניר גלעד: חלק מההכנסות שלנו, שמשמשות כחלק מתהליך הבינוי, לא משתתפות בתהליך המשחק של מדידת הגרעון למרות שהן משתתפות בתהליך המימון, כמו למשל תקבולי הפרטה של מכירה בבנק עם החלפת נכס ונכס.

אבשלום וילן: האם העודף או הגרעון הממשלתי הם מונחים כלכליים והמימון הוא מונח תזרימי?

ניר גלעד: אני לא יודע מה זה כלכלי.

אבשלום וילן: כלכלי זה הכנסות והוצאות ללא שום קשר לתזרים המזומנים.

ויצמן שירי: אין דבר כזה.

ויצמן שירי: כל דבר קשור לתזרים מזומנים.

מאיר שטרית: זה תזרים מזומנים ודוח ביצוע.

ניר גלעד: המשוואה או התוכנית המקורית אמרה שאנחנו את הגרעון של אותם 10 מיליארד 400 מיליון שקל נממן מקבלת הלוואות נטו מחו"ל.

ניר גלעד: סך כל המימון צריך להיות שווה לגרעון.

ניר גלעד: ראינו שהגרעון המקומי הוא 10 מיליארד 400 מיליון.

ניר גלעד: תכננו לממן אותו מהלוואות נטו מחו"ל של מיליארד 695 מיליון, כאשר אתם רואים שסך כל קבלת ההלוואות מחו"ל זה 10 מיליארד, פרעון הקרן בחו"ל 8 מיליארד, וההפרש בין שניהם הוא אותו סכום שתכננו לממן נטו מחו"ל.

ניר גלעד: הביצוע של ההלוואות הוא 3 מיליון 383.

ניר גלעד: אנחנו ביצענו הנפקה גלובאלית בתחילת השנה של 500 מיליון דולר.

מאיר שטרית: אני רואה שההלוואות נטו מחו"ל הן 500 מיליון שקל יותר ממה שהזמנו.

ניר גלעד: ההנפקה הזאת היתה הנפקה בו זמנית בשלושת השווקים, כאשר היתרה מעל השני מיליארד שגוייסו הוא למעשה קבלת הבונוס.

ניר גלעד: גרעון הקרן בחו"ל לא מתנהג לינארי, הוא הולך לסוף השנה, ולכן אתם רואים שהגיוס של הלוואות נטו מחו"ל הוא טיפה גבוה מהתכנון התקציבי.

ניר גלעד: כאשר לקראת סוף שנה נשלים את פרעון הקרנות, נגיע לביצוע של מה שתכננו בתקציב.

אבשלום וילן: זה במתכוון לקראת סוף שנה?

ניר גלעד: כן, זה לוחות התשלומים.

ניר גלעד: את הגיוס אתה מבצע כשהשוק טוב, את התשלומים אתה עושה בהתאם למקורות הסילוקים.

ניר גלעד: בהלוואות המקומיות תכננו לגייס כ-38 מיליארד שקל בשוק המקומי, עם פרעון של כ-33 מיליארד, כך שסך כל ההלוואות המקומיות נטו היה צריך להיות 5 מיליארד.

ניר גלעד: מה שביצענו הוא חלק מהתוכנית.

ניר גלעד: אתם רואים קבלת הלוואות של כ-11 מיליארד, כאשר ההפרש נטו הוא 3 מיליארד 200.

ניר גלעד: הכנסות הון הן בעיקר מתהליך ההפרטה.

ניר גלעד: מה שאתם רואים זה בסך הכל קטע קטן של תקבולים ודיבדנדים שקיבלנו.

ניר גלעד: סך כל המימון, מאחר ואנחנו בעודף, נמוך מהתכנון.

ניר גלעד: ההוצאות מסתכמות ב-31.8.

ניר גלעד: סך כל ריכוז ההוצאה הוא 53.172.

ניר גלעד: כפי שאתם רואים, ההתפלגות הולכת כך: סך כל המשרדים המינהליים הם 31%, המשרדים החברתיים הם 28.4%, משרדים כלכליים 26%.

ניר גלעד: סך כל הביצוע שלנו הוא ביצוע גבוה ביחס לשנה קודמת.

ניר גלעד: בשנה הקודמת השנה הסתיימה באיזור של ה96%.

ניר גלעד: אם הכל ימשיך בקצב כזה, נגיע לקצב ביצוע של כמעט 98% או אפילו מעבר לזה.

ניר גלעד: בתוך התקציב צריך להבין שיש 3 מרכיבים: 1.

ניר גלעד: קצב ההוצאה הוא לא תמיד לינארי 2.

ניר גלעד: התקציב הוא במחירים קבועים לאורך השנה, כאשר בתחילת השנה השקלים, למעשה, הם שקלים יותר זולים או יותר יקרים מאשר בסוף השנה, תלוי בקצב התפתחות האינפלציה.

ניר גלעד: הבעיה שלנו היא שהמחירים בתקציב מורכבים מהתייקרויות על פי מדדים.

ניר גלעד: המדדי שכר מתייקרים טיפה יותר מאשר המדדים שתכננו בתוך התקציב.

ניר גלעד: כאשר בתקציב שלנו יש מרכיב שכר גבוה, החוסר במחירים לא מפוצה על ידי אינפלציה יותר נמוכה, כי דווקא הגידול הוא גידול ראלי.

ניר גלעד: במשרדים המינהליים אפשר לראות התנהגות כמעט לינארית, כי ההוצאה שלהם היא מרביתה שכר והוצאות שוטפות.

ניר גלעד: הביצוע הוא קרוב ל31%.

ניר גלעד: הוא נכון לשליש ראשון של השנה בהיבט של מבנה ההוצאה.

ניר גלעד: בתוך המשרדים החברתיים יש סכומים לא מעטים שהם סכומי העברות ותמיכות.

ניר גלעד: בתוך התקציב יש סדר גודל של כ-5 מיליארד תמיכות.

ניר גלעד: תהליך ההקצאה של התמיכות הוא בעיצומו, לא נגמר.

ניר גלעד: זאת אומרת, עד מרץ היו צריכים להגיש את הבקשות, כאשר עד הרבעון השלישי של השנה צריך להגיע לביצוע.

ניר גלעד: מרכיב נוסף בחברתיים, שכבר ציינתי אותו קודם, הוא המרכיב של המשכנתאות.

ניר גלעד: יש לנו תת ביצוע במשכנתאות.

ניר גלעד: ראינו את זה במתן אשראי.

ניר גלעד: במשרדים הכלכליים ביצוע החסר שונה בהיבט שלו, כי הוא פחות לינארי.

ניר גלעד: הוא מורכב מזה שתהליך ההתקשרות ותהליך היציאה למכרז ותהליך תחילת הביצוע בתוך המהלך הוא יותר ארוך.

ניר גלעד: אני חושב שהמהלך של הקדמת העברת עודפים בסעיפי הפיתוח לנושאים מסויימים, יאיצו את המימונים.

אלי גולדשמידט: פער של 7.3% מהביצוע המתוכנן של 33.3% במשרדי תשתית לא נובע מבעיה של יכולת ביצוע של המשרדים, מעבר להסברים שזה לא לינארי?

אלי גולדשמידט: האם בקטע הזה יש בעיה מסויימת, או שהכל תקין, הכל בסדר, כולם עובדים כמו מטורפים, מוציאים את המכרזים, הולכים לבניית תחנות רכבת?

ניר גלעד: להגיד שהכל בסדר ושהמשרדים פועלים במלוא הקיטור, זו אמירה לא אחראית.

ניר גלעד: התקציב בנוי לא בצורה הלינארית שלו, לכן קצב ההוצאה במהלך השנה הולך ועולה לקראת סוף השנה.

ניר גלעד: בלא מעט מקרים יש חסמים.

נחום לנגנטל: קצב הביצוע בתאגידים הכלכליים עומד על משהו כמו 20%.

נחום לנגנטל: ברשות הנמלים, ברשות הרכבות, ברשות שדות התעופה,

נחום לנגנטל: כל תקציבי הפיתוח נמצאים עוד יותר נמוך מהתקציבים המאושרים להם.

אלי גולדשמידט: למע"צ יש תוכנית פיתוח שנתית של כבישים, של מחלפים, של דרכים.

אלי גולדשמידט: השאלה היא אם הם נמצאים בתת ביצוע.

אלי גולדשמידט: מה זה נקרא שזה לא לינארי?

אלי גולדשמידט: למה מע"צ לא יכולה לעבוד בצורה כן לינארית?

מאיר שטרית: עד שתכננו, הוציאו מכרזים.

אלי גולדשמידט: אבל הוצאו מכרזים גם בשנים קודמות.

ויצמן שירי: התכנון הוא תכנון סופי.

ויצמן שירי: לא שמים מסמר לפני שיש את מלוא התוכנית.

אלי גולדשמידט: בסדר, אבל יש גם תכנונים משנים קודמות שנגמרו.

האוצר אברהם  שוחט: אי אפשר לבדוק לא ממשלה ולא משרד לפי רבעון.

האוצר אברהם  שוחט: מה שצריך לעשות אם רוצים לבדוק באופן אמיתי את העניין, זה לראות מה הניצול התקציבי במשך שנה שלמה.

האוצר אברהם  שוחט: אין דבר לינארי, כי פתאום יכול לצאת מכרז גדול שמתחילים לעבוד בו ויש הוצאה כספית.

האוצר אברהם  שוחט: מי שמצפה למשהו לינארי בפיתוח כל שלושה או ארבעה חודשים, פשוט לא מבין איך העסק הזה עובד.

האוצר אברהם  שוחט: המבחן של הממשלה צריך להיות בסופה של שנה, כאשר רואים אם נוצלו התקציבים או לא.

האוצר אברהם  שוחט: אני כבר 10 שנים בוועדת הכספים בכובעים שונים, ואין שנה שאין עודף של 5,6 מיליארד.

אלי גולדשמידט: זה לא בסדר.

האוצר אברהם  שוחט: אני לא חושב שזה לא בסדר, כי אתה מעביר את העודפים הבלתי מחוייבים.

האוצר אברהם  שוחט: המיליארד האלה הם לא בתקציב, הם יהיו בצד ההוצאה.

האוצר אברהם  שוחט: הם השנה יכנסו להוצאה.

אלי גולדשמידט: אבל לא היה טוב יותר אם הם היו מוצאים בשנה שעברה?

האוצר אברהם  שוחט: אבל זה לא עובד ככה, כי הפרוייקטים נמשכים משנה לשנה.

האוצר אברהם  שוחט: זה לא שאתה מחליט לעשות כביש שיתחיל בינואר וייגמר בדצמבר.

האוצר אברהם  שוחט: לא עובדים ככה בפיתוח.

האוצר אברהם  שוחט: בפיתוח אלה עבודות מתמשכות.

האוצר אברהם  שוחט: המיליארד שקל האלה מעלים את גג התקציב לעומת מה שאישרה הכנסת.

האוצר אברהם  שוחט: זה יגדיל את ההוצאה מכיוון שחלק מהכסף יוצא.

האוצר אברהם  שוחט: חלק מהכסף שמתוקצב היום לא ימוצה ויתגלגל לשנה הבאה.

האוצר אברהם  שוחט: המבחן הוא בסך כל ההוצאה.

האוצר אברהם  שוחט: תמיד יהיה מצב שממשלה תגמור עם עודפים בלתי מחוייבים שנעלמים.

האוצר אברהם  שוחט: אנחנו יודעים את זה.

האוצר אברהם  שוחט: אנחנו יודעים גם את הטירוף שישנו בחודש דצמבר, שפתאום יש גרעון של 5 מיליארד כי כל המשרדים הולכים ומוציאים את הבלתי מחוייבים.

אלי גולדשמידט: למה הם מוציאים?

האוצר אברהם  שוחט: הם משלמים לספקים.

אבשלום וילן: האם ברגע שאתה עובד על בסיס רבעוני אתה לא חוסם הוצאות תשתית?

אבשלום וילן: כעת מתחילה עונת התיירות.

אבשלום וילן: יש שם איזה 2 מיליון שקל לעמותות תיירות שאתם חוסמים אותם כבר 3 חודשים.

אבשלום וילן: אולי אתם בפיגור מתמשך.

האוצר אברהם  שוחט: לא עומדים בפיגור מתמשך.

האוצר אברהם  שוחט: ממשלה לא יכולה להוציא 100% של התקציב.

האוצר אברהם  שוחט: כאשר אומר מאיר שרמת ההוצאה התקציבית עכשיו היא יותר מאשר 4 החודשים המקבילים אחורה, זאת אומרת שיש מיצוי תקציבי.

האוצר אברהם  שוחט: .

אלי גולדשמידט: אבל היא עדיין בפער של 2%.

האוצר אברהם  שוחט: אלי, באמת, זה לא עניין אם מכרו ארגז של "טמפו" ברבעון או לא מכרו ארגז של "טמפו" ברבעון.

האוצר אברהם  שוחט: אם חברי הוועדה הנכבדים בודקים את ביצוע התקציב רבעון רבעון, זאת לא הדרך הנכונה לבחון את תקציב המדינה.

האוצר אברהם  שוחט: זה לא עובד ככה.

שלום שמחון: תתייחס לשנת 1999.

מאיר שטרית: המטרה של הבדיקה הזאת היא לא לבדוק את ביצוע הממשלה, אלא לקבל תמונה על התקציב.

האוצר אברהם  שוחט: אם הייתי חבר בוועדה, השאלה היחידה שהיתה מעניינת אותי היתה: איך עומדים ארבעת החודשים האלה אל מול ארבעת החודשים שנה קודמת או שנתיים קודם.

האוצר אברהם  שוחט: זה הדבר היחידי.

האוצר אברהם  שוחט: צריך לשאול אם התקציב מתנהג אחרת, האם יש תקציב חריג, האם יש הוצאה גדולה באיזה שהוא משרד למשהו בלתי סביר.

האוצר אברהם  שוחט: אלה השאלות שצריך לשאול, ולא להתווכח אם הוציאו 96 או חסר 2 אחוז.

האוצר אברהם  שוחט: אי אפשר לבחון את התקציב במונחים כאלה.

האוצר אברהם  שוחט: יש המון פעילויות בממשלה, ויש דברים קבועים שנכנסים כל חודש כמו שכר או דברים כאלה.

האוצר אברהם  שוחט: אם חברי הוועדה רוצים לדעת, הם צריכים לשאול מה קרה ב-1999.

האוצר אברהם  שוחט: אפשר לקבל את המספר לגבי כל משרד ומשרד, על מנת לראות מי ביצע או לא ביצע.

האוצר אברהם  שוחט: אנחנו יודעים שבמשרד השיכון יש תת ביצוע במשכנתאות.

האוצר אברהם  שוחט: נדמה לי שאפילו בשנה שעברה היה תת ביצוע בחוק עידוד השקעות הון במרכז להשקעות.

האוצר אברהם  שוחט: זאת הבדיקה של התקציב.

האוצר אברהם  שוחט: לא צריך להתעסק אם בארבעה חודשים הוציאו פחות מאחוז או יותר מאחוז.

האוצר אברהם  שוחט: כמו בכל שנה גם השנה יהיו חלקים לא מבוצעים בתקציב.

האוצר אברהם  שוחט: השאלה היא כמה ובאיזה סעיפים.

האוצר אברהם  שוחט: המהלך הזה של העברת 75% מעודפים מחוייבים נובע מכך שצריך לזרז את הפעילויות.

האוצר אברהם  שוחט: זה מצטרף לתקציב.

האוצר אברהם  שוחט: זה ממלא את החלל של אי הביצוע בתחומים אחרים.

האוצר אברהם  שוחט: בתחומים אחרים לא נותנים הרשאות להתחייב שמתוכן צריך לצאת מזומן, כי לא תמיד יוצאים המכרזים ולפעמים יש תקלות.

האוצר אברהם  שוחט: ככה מתבצע העניין.

האוצר אברהם  שוחט: זה לא איזה מן דבר שמוכרים 12 בקבוקים ולמה לא מכרו 4 מהם ב- 4 חודשים.

אלי גולדשמידט: אנחנו לא באים פה למתוח ביקורת אלא כדי להבין.

אלי גולדשמידט: אנחנו לא מדברים פה על מכירת ארגזי בקבוקים כאלה או אחרים, אנחנו מדברים פה על פערים של מיליארדים של שקלים.

אלי גולדשמידט: אני הבנתי את העניין של המשרדים החברתיים, את הנושא של העברות וכו', אבל בתשתית כל 100 מיליון שעוברים זה עוד מקומות עבודה, זה עוד זריקת עידוד למשק.

אלי גולדשמידט: אתה בא עכשיו ומנסה להגן על משרדי הממשלה ברמה המקצועית, זה לגיטימי, אבל לנו מותר לשאול את השאלה למה, כאשר גם כשיש תוכניות פיתוח ויוצאים מכרזים, אי אפשר לזרז את הדברים האלה על מנת שהכסף הזה יצא בשלבים יותר מוקדמים.

אלי גולדשמידט: האם זה קדוש שהכסף יצא דווקא בחודש אוקטובר, נובמבר?

אלי גולדשמידט: אני אומר לך שאנחנו לא היינו רציניים בחודש האחרון של השנה שקיבלנו פה את עשרות הפניות התקציביות.

אלי גולדשמידט: אף אחד לא יכול להתמודד עם זה בכלל.

אלי גולדשמידט: אנחנו רוצים כולנו שתוכל להראות לנו שהאבטלה ירדה ב0.5%.

אלי גולדשמידט: אנחנו רוצים לזרז את התהליך של הירידה באבטלה.

אלי גולדשמידט: מצב שמשרדים כלכליים, משרדי תשתית נמצאים בפער של 7.3% מהביצוע, הוא מצב שדורש הסבר.

נחום לנגנטל: בייגה, כאשר אתה אומר מע"צ או משרד השיכון הגיעו לX אחוזים בביצוע, זה לא מדוייק.

נחום לנגנטל: אם ועדת הכספים רוצה להיות רצינית, היא צריכה לבדוק את זה יותר בפרטנות, כי יכול להיות שבביצוע כביש מסויים הצליח להוציא את כל הכסף השנתי שלו ב-3 חודשים ואז הוא מעלה את הממוצע למעלה, ומצד שני עוד שני כבישים בכלל לא התחילו.

נחום לנגנטל: אז אנחנו עלולים להגיע לחודש האחרון, שבו ישפכו כסף לאיפה שלא צריך רק לאיפה שיש כושר ביצוע.

נחום לנגנטל: אתה הרי באת אלי בטענות בקדנציה הקודמת שבאתי אל כבישי ירושלים ושפכתי שם כסף, כי יכולת הביצוע של ירושלים היתה גבוהה ממקומות אחרים.

נחום לנגנטל: זה דבר רע מאוד במשרדי ממשלה, כי אז ההתקדמות שלך היא לא מביאה בחשבון צרכים שאתה הכתבת לעצמך כממשלה, ככנסת, כמדיניות משרד, אלא אתה בשביל להראות ביצוע גבוה אתה שופך כספים בערים מתקדמות על חשבון צרכים אחרים.

נחום לנגנטל: אז אנחנו רואים את כל העברות המשונות שאתה רואה אותם בסוף כל שנה.

נחום לנגנטל: האוצר שותף לזה, כי הוא גם רוצה את הניצול.

נחום לנגנטל: רוב תקציבי הפיתוח נמצאים בתאגידים.

נחום לנגנטל: אני מציע לך, אלי גולדשמידט, שיביאו לנו המשרדים הכלכליים את הפרוייקטים כך שנראה את ההתיישרות שלהם.

נחום לנגנטל: אם נגיע ל94%, 95% בביצוע, רבותי, זה דבר פנטסטי.

נחום לנגנטל: מדובר פה במיליארדי שקלים שמושקעים בפרוייקטים תשתיתיים.

נחום לנגנטל: זה קשה מאוד לבצע, אלא אם כן אתה שופך איפה שלא צריך.

נחום לנגנטל: אם אתה מגיע לאחוזי ביצוע כאלה, זה יפה מאוד.

נחום לנגנטל: לכן אני לא מוטרד מה3,4 אחוזים.

נחום לנגנטל: אני מוטרד מזה שבפרוייקט מסויים הגיעו ל100% ובפרוייקטים אחרים נמצאים ב-20%.

ויצמן שירי: בייגה, אם הוועדה הזאת לא היתה יוזמת את הדיון הזה, אתה היית צריך לבקש מאיתנו ליזום את הדיון הזה.

ויצמן שירי: הדבר הכי נוח לוועדה זה להיות ראש קטן, ולהחליט ש-9 חודשים זה לא אינדיקציה.

האוצר אברהם  שוחט: מה אתה חושב, שאת הניירות האלה הכינו בשביל הוועדה?

ויצמן שירי: אבל אני רוצה שלא יקרה מה שאמר כאן נחום, שבגלל שרצו לנצל את כל התקציב שפכו כסף לירושלים ובמקומות אחרים הכל תקוע.

ויצמן שירי: ככל שאתה מתקרב לדצמבר יכולת התמרון שלך הולכת וקטנה, כי התקציב הולך ונהייה קטן יותר.

ויצמן שירי: אלי יצטרך להביא כל שבוע את השרים, שישבו כאן בערב אישור התקציב והסבירו לנו עד כמה חשוב לאשר להם את התקציבים האלה, כדי לשאול אותם איך הם מיצו ולטובת מה הם ניצלו.

ויצמן שירי: תפקיד הוועדה זה לא להיות חותמת גומי, שכל פעם שבאים עם בקשה להרים את היד ולהוריד את היד.

האוצר אברהם  שוחט: חבר הכנסת שירי, אין לי שום בעיה עם זה.

האוצר אברהם  שוחט: היתה לי רק בעיה עם הנסיון לחשוב שכל ארבעה חודשים צריך להיות ניצול מלא.

האוצר אברהם  שוחט: הסברתי איך התקציב מתנהל בגדול.

האוצר אברהם  שוחט: הסברתי שתמיד יש עודפים.

ויצמן שירי: אני ממשיך עם מה שאמרתי לך כאן

ויצמן שירי: בחדר הזה לפני יותר מ-3 חודשים, לגבי העניין שניתן ואפשר להקדים פרוייקטים.

ויצמן שירי: אתה אמרת לי שאתה רוצה לבדוק את תזרים המזומנים.

ויצמן שירי: עברו כבר 4 חודשים מאז ועוד לא קיבלתי תשובה.

ויצמן שירי: אתה יודע שישנם פרוייקטים שמופיעים בתקציב שאפילו מכרז לגביהם עד הרגע לא יצא.

אבשלום וילן: יש פה עודף הכנסות של 4 מיליארד 136 מיליון.

אבשלום וילן: האם זה מקרי?

אבשלום וילן: מאיפה זה נובע?

אבשלום וילן: מה הערכה השנתית שלכם מה קורה אם זה?

אבשלום וילן: אם המגמה הזאת נמשכת, המשק עדיין נמצא במצב של מיתון.

אבשלום וילן: אני מבין שחלק מהעברה של המיליארד מהווה חלק מהפתרון, אבל מבחינה כלכלית טהורה המצב הנוכחי לא בריא.

אבשלום וילן: מוכרחים דווקא לנקוט ביוזמה של פיתוח.

אבשלום וילן: בהנחה שהצמיחה הולכת יותר מהר ממה שהנחתם בתקציב והאינפלציה יותר לאט ממה שהנחתם, אז ה-33.3 הוא לא קדוש.

אבשלום וילן: תן לנו הסבר ממצה על ה31.8, איך הוא מתנהג כאשר אתה משקלל את כל השינויים בארבעת החודשים האחרונים.

אלי גולדשמידט: התקציב הוא נתון.

אבשלום וילן: גידול בהכנסות משפיע על הכלכלה הלאומית, לא על התקציב, לכן מול זה הוא מוכרח או לבלום או להאיץ, תלוי מה קורה פה.

אבשלום וילן: אישרתם לחקלאים 160 מיליון.

אבשלום וילן: אני יודע שעד שהחשב הכללי יחתום, יעברו כמה חודשים טובים.

אבשלום וילן: מרגע ישמע הגונג פה עד שהדברים קורים בשטח לוקח יותר מידי זמן.

אבשלום וילן: כנ"ל בעמותות תיירות.

אבשלום וילן: אני רואה כל הזמן שדברים שמאושרים, שעוברים בתקציב, לשחרר אותם, הנשמה אחרי זה יוצאת.

מאיר שטרית: אני מברך את החשב על הדוח.

מאיר שטרית: הדוח הוא בהיר, לדעתי.

מאיר שטרית: המטרה של הדוח הזה היא לא טיפול תקציבי, אלא תזרים מזומנים מתוך ביצוע התקציב.

מאיר שטרית: זה נותן אינדיקציה מה קורה בביצוע התקציב.

מאיר שטרית: ניתן להבין שיכול להיות ביצוע יתר או ביצוע פחות בגלל נסיבות.

מאיר שטרית: ראיתי בתשקיף הזה שהביצוע של משרד הביטחון יותר גבוה מאשר במקומות אחרים.

מאיר שטרית: זאת תוצאה ישירה של העיסקאות של משרד הביטחון.

מאיר שטרית: בעניין הזה צודק שר האוצר, שאומר שהמבנה או הבחינה של הממשלה צריכה להיות לאורך שנה שלמה.

מאיר שטרית: אני חושב שאם יש עודף תקציבי, אז הממשלה, לדעתי, צריכה לנקוט צעד של הקטנת הגרעון בתקציב הממשלה.

מאיר שטרית: בתחילת השנה היתה הצדקה להגדלת התקציב של הגרעון, כיוון שחששתם שהגרעון יהיה הרבה יותר גדול מהמתוכנן.

מאיר שטרית: אני אמרתי כל הזמן שהוא לא יעבור את ה2.5% בשום מקרה.

מאיר שטרית: אם יש עודף, למה לא לעשות את זה?

מאיר שטרית: זה לא משנה שום דבר לגבי הצמיחה, מכיוון שהכסף לא הולך ישר לצמיחה.

ויצמן שירי: הפנייה שהונחה בפנינו נותנת מיליארד שקל לבתי ספר, לבתי סוהר, לרשויות מקומיות.

ויצמן שירי: זה לא כסף שהולך לצמיחה?

מאיר שטרית: מה שמונח בפנינו זה לא תוספת תקציב, זה הקדמת הזרמת מזומנים מעודף 1999 לפרוייקטים שנמצאים בביצוע.

מאיר שטרית: זה חיובי.

נחום לנגנטל: זה מצויין.

נחום לנגנטל: זה דבר פנטסטי.

נחום לנגנטל: כל הכבוד.

ויצמן שירי: כל דולר שאתה נותן למשק יכול לגרום לצמיחה.

מאיר שטרית: אני לא מדבר על תוספת תקציב, אני מדבר על תזרים מזומנים.

מאיר שטרית: אני בעד תזרים מזומנים.

מאיר שטרית: אם עד סוף השנה יסתבר שיש עודף, אני לא אתן לחלק אותו לכל מיני פרוייקטים.

מאיר שטרית: אני מציע שאיתו נקטין את הגרעון.

שלום שמחון: שר האוצר דיבר על שנה נתונה.

שלום שמחון: האם אתה יכול להגיד לנו מה קרה ב- 1998, ב1999?

שלום שמחון: האם אפשר לחזור שנתיים, שלוש אחורה ולהגיד מה בסופו של דבר קרה?

האוצר אברהם  שוחט: כמובן.

עופר חוגי: לא ראיתי הגדלה של תשלומי העברה.

עופר חוגי: אנחנו רואים שיש הגדלה בפיתוח, שזה דבר מבורך כשלעצמו, אבל יש את הבעיה החברתית, שהיא בעיה מאוד קשה.

עופר חוגי: אני חושב שאם יש לנו עודף מסויים, חלק מהסכום צריך ללכת לשכבות החלשות באמת – אלה שאין להם לחם בבית, לא מסוגלים לתת חינוך לילדים שלהם.

עופר חוגי: לאנשים המסכנים האלה צריך.

עופר חוגי: .

שלום שמחון: כסף למשרד העבודה.

עופר חוגי: משרד החינוך גם יכול לסייע.

עופר חוגי: אני מדבר על האנשים המסכנים שבאמת נמצאים מתחת לקו העוני, שלעולם לא ימריאו.

אבשלום וילן: 160 מיליון מעבירים לעבודה ורווחה.

עופר חוגי: זה היה בתקציב.

עופר חוגי: ההעברה של 190 היתה בהסכם הקואליציוני, היתה בתוך תקציב.

עופר חוגי: היום, כשיש לך עודף הכנסה של 4 מיליארד שקל.

עופר חוגי: .

אלי גולדשמידט: אם העברתם לילדים בסיכון 20 מיליון, הוא רוצה להעביר להם עוד 20 מיליון.

אלי גולדשמידט: זה מה שהוא אומר.

עופר חוגי: אם אתה הולך להגדיל את תקציב הפיתוח במיליארד שקל, תקצה 100 מיליון, 150 מיליון לאנשים המסכנים ביותר.

סמדר אלחנני: התקציב נבנה על בסיס אינדיקטורים בזמן הטוב ביותר, שזה אוגוסט.

סמדר אלחנני: אתמול כבר התפרסמה בבנק ישראל תחזית הרבה יותר אופטימית לאינדיקטורים של 2000.

סמדר אלחנני: איך זה משפיע על התקציב, כי הכל השתפר בנתונים?

שלום שמחון: יש פה שתי תפיסות: אחת של מאיר שטרית, שאמר שצריך להשתמש בזה להקטנת הגרעון, ותפיסה אחרת של עופר חוגי, שאומרת שצריך להניע בזה את הגלגלים החברתיים.

אברהם הירשזון: הוא לא אמר את זה.

אברהם הירשזון: הוא אמר שצריך לקחת למטרה הזאת רק חלק מהכסף.

אלי גולדשמידט: מאיר שטרית אומר שהתוספת הזאת צריכה לבוא על מנת להקטין את הגרעון.

אלי גולדשמידט: אני אומר שבמצב של מיתון בשוק הבנייה לא צריך לשלול את האפשרות לבקש תקציב נוסף, כדי להגדיל השקעה בתשתיות.

האוצר אברהם  שוחט: 4% צמיחה זה לא בדיוק הגדרה של מיתון, זה ההיפך ממיתון.

ויצמן שירי: אם זה נכון, זה פרוספרטי.

האוצר אברהם  שוחט: הרבה חברי כנסת, כולל שרי ממשלה, אמרו שהצמיחה תהיה 0, לא יהיו הכנסות.

האוצר אברהם  שוחט: כל הנאומים האלה נמצאים בתוך הפרוטוקולים, הם לא בשמיים.

האוצר אברהם  שוחט: יש לי את הפרוטוקולים של ישיבות הממשלה, ששר אחרי שר אמרו שהצמיחה תהיה 0.

האוצר אברהם  שוחט: יש לי את הדיונים בוועדת הכספים, שאמרו שהצמיחה תהיה 0, לא יקרה שום דבר.

אלי גולדשמידט: אני לא זוכר שנאמרו כאן דברים כאלה.

אלי גולדשמידט: אני חושב שאתה מתבלבל בין הממשלה ובין ועדת הכספים.

ויצמן שירי: מה אתה אומר, שהשכל נמצא באוצר ופה יושבים מטומטמים?

ויצמן שירי: אנחנו גם עשינו משהו.

ויצמן שירי: אף אחד כאן לא אמר שהצמיחה תהיה 0.

נחום לנגנטל: כשמראים לך את הנתונים האלה, אתה צריך לבדוק אותם.

אלי גולדשמידט: נכון, אם זה רק בהיי-טק, אם זה מגיע לאופקים.

נחום לנגנטל: איפה הצמיחה, זאת השאלה.

אלי גולדשמידט: גם כשיש נתוני צמיחה של 4% במקום 3% צריך לראות אם הצמיחה היא בתחומי ההיי-טק, שהם לא בהכרח מגיעים עד אופקים, נתיבות.

אלי גולדשמידט: כשאנחנו מדברים על תוספת בפיתוח ובתשתיות, יש כן סיכוי שהדברים כן יגיעו למקומות האלה.

נחום לנגנטל: אני בעד הצעת האוצר בנושא של העברה כרגע, כדי לקדם את מה שכבר התחייבנו.

נחום לנגנטל: הממשלה כבר חתומה על זה.

נחום לנגנטל: יכול להיות שמאיר צודק, אבל זה לדעתי לא להיום.

נחום לנגנטל: ברבעון הבא נוכל לעשות את השיקול, כי אז יכול להיות שכבר ימצו את כל השינויים המחוייבים.

ניר גלעד: הביצוע של השלישון הראשון על פני השנים האחרונות הוא כ-30%.

ניר גלעד: זה שאנחנו נמצאים מעל ה30% זה האינדיקטור שמראה שנמצא השנה בביצוע יותר טוב מ96% שהיה ב-1999.

ניר גלעד: בצד ההכנסות, בשליש השנה הנוכחי יתרת הביצוע המצטבר הוא כ-57 מיליארד, שהם כ-37% מהביצוע השנתי.

ניר גלעד: הביצוע המשמעותי ביותר הוא במס הכנסה – כמעט 28.5% מיליארד שקל, קרי קרוב ל39%.

ניר גלעד: באגף המכס והאגרות 33%.

ניר גלעד: יש ביצוע גבוה במוסד לביטוח הלאומי, אבל גם זה עונתי כי המוסד מפקיד חזרה חלק מהפדיונות שלו.

ניר גלעד: לגבי כל יתר ההכנסות, שהן לא הכנסות ממיסים, קצב הביצוע הוא נמוך.

ניר גלעד: היה תכנון של קרוב ל-2 מיליארד שקל ממכירת תדרים, אבל זה לא יגיע.

מאיר שטרית: למה זה לא יגיע?

ניר גלעד: כי לא יצאו המכרזים.

ניר גלעד: נרשם בתוך התקציב צפי לרווחים מהכנסות מבנק ישראל, אבל גם הם כנראה לא יגיעו.

אבשלום וילן: למה לא יגיעו?

ניר גלעד: לא יגיעו, כי הבנק מעביר רווחים רק אם יש לו רווחים משנה קודמת.

ניר גלעד: בשנה קודמת הוא היה במינוס 9 מיליארד.

ניר גלעד: מבחינת המאזן, יש לנו בעיה בסדר גודל של מספר מיליארדים בהכנסות אחרות, שאנחנו נצטרך לבוא להציג.

אבשלום וילן: האם הערכה שלך לסוף השנה אומרת שתהיה מעבר ל10 מיליארד מהגרעון המתוכנן?

ניר גלעד: לא.

ניר גלעד: ההנחה שלנו היא שנהיה בנתיב התקציבי ואפילו טיפה יותר טוב.

שלום שמחון: למה למטה לא מרגישים שהמצב יותר טוב?

שלום שמחון: למה האזרח הפשוט לא מרגיש?

האוצר אברהם  שוחט: פסיכולוגית, לא עניינית.

האוצר אברהם  שוחט: תבדוק כמה קונים, מה קונים, מה מייבאים.

אלי גולדשמידט: אבל אתם עושים פילוחים של איזורים?

ויצמן שירי: בייגה, אתה צריך לבדוק את זה נקודתית.

ציפי גל-ים: אתם מסתכלים על צד ההוצאות ואומרים: רגע, יש לנו ביצועים טובים השנה ואולי קצת יותר הכנסות.

ציפי גל-ים: כאשר מס הכנסה והמכס גובים יותר מיסים, נטל המס עולה.

ציפי גל-ים: המשמעות הכלכלית – ושאלת על משמעויות כלכליות – של גבייה גבוהה של מיסים היא שנטל המס במשק עולה.

ציפי גל-ים: אתם שואלים איך להאיץ את הצמיחה של המשק.

ציפי גל-ים: אחת הדרכים להאיץ את הצמיחה של המשק זה להחזיר למשלם המיסים את עודף המיסים האלה.

ציפי גל-ים: תאורטית, כלכלית לא ברור איך אתה מאיץ את הצמיחה יותר.

ציפי גל-ים: קרוב לוודאי שאם אתה משתמש בעודפי הכנסות ומוריד את שיעורי המס אתה מאיץ את הכלכלה הרבה יותר מהר, מאשר אפילו דרך ההוצאות הטובות, תומכות הצמיחה, שהן התשתיות.

אלי גולדשמידט: בסדר, אנחנו בעד הרפורמה.

ציפי גל-ים: אני פונה אליכם כאזרחית.

ציפי גל-ים: מישהו צריך לייצג אותי כמשלם מס.

ציפי גל-ים: אני לא שמעתי את זה.

אלי גולדשמידט: חכי, עוד לא הגענו לדיון הזה.

ציפי גל-ים: יש פה את התוצאות של הממשלה ב-4 החודשים האחרונים, ואתה אומר למה המשרדים לא הוציאו מספיק.

ציפי גל-ים: איפה אני כמשלם מס?

ציפי גל-ים: למה אתה לא אומר: גבינו פה המון מהציבור, אולי נחזיר לו קצת.

ויצמן שירי: יכול להיות מצב שבתחילת שנה תעשיינים מייבאים חומרי גלם כי כדאי להם ואז באופן טבעי תשלום המס הוא הרבה יותר גבוה, וב-6 החודשים הבאים הם לא מייבאים.

ויצמן שירי: מסוכן גם לזכות ממס.

ציפי גל-ים: נכון, וצריך לקחת את כל השיקולים בחשבון.

ציפי גל-ים: בלוח הקטן אנחנו מראים שסך הגבייה גדלה ב-20% לעומת ינואר-אפריל שנה שעברה.

מאיר שטרית: את יכולה להגיד לי כמה היתה הגבייה של מס רכוש?

ציפי גל-ים: לא, אני לא יכולה להגיד לך את הגבייה של מס רכוש.

ציפי גל-ים: כרגע, בתחילת השנה, אין לנו הרבה גבייה של מס רכוש.

ציפי גל-ים: זה לא הסיפור הגדול.

ציפי גל-ים: הסיפור הגדול הוא בגביית מס הכנסה.

ציפי גל-ים: גביית מס הכנסה עלתה ב-4 חודשים לעומת 4 חודשים ב29%.

ציפי גל-ים: זה פער אדיר.

ציפי גל-ים: חלקו הגדול בגלל נסיבות מיוחדות.

ציפי גל-ים: זה מבטא את העובדה שהמשק צומח ב-4% ולא בקצב של 3%.

ציפי גל-ים: אגף המכס גובה יותר ב-9.6% השנה לעומת שנה שעברה, ובאגרות יש לנו ביצוע רגיל.

ציפי גל-ים: לגבי צפי של סוף שנה, לא עשינו משהו מדוייק כי אי אפשר, קשה לנתח את התוצאות.

ציפי גל-ים: אנחנו כן חושבים שישאר איזה שהוא עודף, אבל לא בסידרי גודל כאלה כמו במס הכנסה.

ציפי גל-ים: אנחנו חושבים שאגף המכס יעמוד בערך בתחזית שלו.

ציפי גל-ים: באגרות, אם חסר 200,300 מיליון או יש עודף של 300 מיליון זה לא משנה את התמונה כולה.

ציפי גל-ים: בהכנסות אחרות יחסר לנו מיליארדים.

ציפי גל-ים: כמו שאמרתי, כשמשהו עולה לך ב-30% אז צריך לחפש את הסיבות.

ציפי גל-ים: ב-4 החודשים הראשונים של שנה שעברה היתה לנו ירידה אמיתית בגבייה.

ציפי גל-ים: זה לא שהיה לנו גידול יותר נמוך ממה שצפינו, אלא היתה ירידה אמיתית בגבייה, בעיקר במס הכנסה.

ציפי גל-ים: היה שיעור גידול שלילי של 3,4 אחוז.

ציפי גל-ים: במהלך השנה זה התיישר.

ציפי גל-ים: גם במהלך השנה הזאת אנחנו צופים שה-30% יתיישרו חזק כלפי מטה.

ציפי גל-ים: הסיבה הראשונה לגביית יתר במס הכנסה היא עליה חדה מאוד בשכר הראלי בסוף 1999 ובתחילת 2000.

שלום שמחון: האם שר האוצר הקודם נתן תוספות שכר ב-1999?

ציפי גל-ים: בסוף 1999 שולמה תוספת שכר על בסיס 1999 כולה.

ציפי גל-ים: בשכר הממוצע יש עליה של 5.2%.

ציפי גל-ים: אנחנו חזינו לכל השנה שמירה בשכר הראלי.

ציפי גל-ים: פה יש לנו גידול מאוד חד, במיוחד בעסקי –6.5%.

ציפי גל-ים: זה לא יחזיק מעמד כל השנה.

ציפי גל-ים: זאת תופעה של חלקי שנה.

ציפי גל-ים: צריך להיות ברור שכשקורת תופעה מהסוג הזה, במס הכנסה אנחנו רואים את זה מיידית.

עופר חוגי: זה בדיוק הפוך.

עופר חוגי: אם את אומרת שהצמיחה תגדל, ממילא השכר יקטן.

ציפי גל-ים: בוודאי לא באחוזים האלה.

ציפי גל-ים: בשכר הראלי צפויה התמתנות אמיתית עד סוף השנה, מה שמשתקף מיד גם בגביית מס הכנסה משכירים וגם בגביית ביטוח לאומי.

ציפי גל-ים: בשנה שעברה, נוכח הבור שהיה בגביית מס הכנסה בתחילת השנה, בחודש מאי הבשילו מאמצים יזומים להגדלת הגבייה.

ציפי גל-ים: הצעד הבולט ביותר היה הגדלת מקדמות שביצע יוני קפלן שהיה כבר נציב מס הכנסה.

ציפי גל-ים: זה הגדיל את גביית מס הכנסה החל ממאי שנה שעברה.

ציפי גל-ים: אנחנו משווים פה את ינואר-אפריל מול ינואר-אפריל, כאשר בשנה שעברה עד אפריל היתה גבייה מאוד נמוכה וממאי היא גדלה.

ציפי גל-ים: אנחנו עכשיו על הרמה הגבוהה.

ציפי גל-ים: הגורם הזה מיצה את עצמו.

ציפי גל-ים: החל ממאי נראה שיעורי גידול הרבה יותר נמוכים, כי הגורם מגביר הגבייה כבר היה בשנה שעברה.

ציפי גל-ים: יש לנו גם ירידה חדה בהחזרים, כי בשנה שעברה היה מצב מיוחד בגלל פיחות סוף 1998.

ציפי גל-ים: זאת תופעה שלא היתה לנו השנה, ולכן זה משפיע על שיעורי הגידול.

ציפי גל-ים: כאשר אנחנו מנתחים, לא רק הגבייה משכר גדלה אלא גם ההכנסות מרווחי הון של חברות.

ציפי גל-ים: אנחנו יודעים לזהות כמה עיסקאות מאוד גדולות של מכירת חברות.

ציפי גל-ים: אלה הכנסות מאוד גדולות, כי החברות האלה הכניסו הרבה מאוד כסף.

ציפי גל-ים: זה לא דבר שמתנהל לפי הפעילות הכלכלית.

ציפי גל-ים: יכולה להיות קפיצה ואחר כך שיהיה שקט כמה חודשים.

ציפי גל-ים: זאת הכנסה שהיא לא סדירה.

ציפי גל-ים: צריך לזכור שיש מיליארד שקל הכנסה לא סדירה.

אלי גולדשמידט: מה החלק ב-30% האלה שאת מייחסת לגידול בצמיחה במשק?

ציפי גל-ים: גידול בעיסקאות נדל"ן היה בתחילת השנה ובסוף השנה.

ויצמן שירי: בשיווק המלט, שזה אינדיקציה לגבי ענף הנדל"ן, יש ירידה של 22%.

ציפי גל-ים: היה גידול מאוד חד בייבוא, במיוחד במוצרים בני-קיימא ובמכוניות.

ציפי גל-ים: צריך לזכור ששיעור המס מאוד גבוה על המוצר הזה.

ציפי גל-ים: כשמסתכלים על הנתונים, רואים שייבוא מוצרים בני-קיימא עלה ב-20%.

ציפי גל-ים: אנחנו בשום אופן לא צופים שבשנת 2000 יקנו מוצרים בני-קיימא ב-20% יותר מאשר בשנת 1999.

ציפי גל-ים: זה אמור להתמתן.

אלי גולדשמידט: אחרי הרפורמה במס כן תעלה הצריכה של מוצרי בני-קיימא.

ציפי גל-ים: זה כבר יהיה בשנת 2001.

ציפי גל-ים: בתוצר אנחנו מסכימים עם בנק ישראל על 3.5 עד 4 אחוז השנה.

ציפי גל-ים: זה מגדיל גם הכנסות.

ציפי גל-ים: צריך לזכור שזה מגדיל את ההכנסות הראליות, שאתם לא כל כך התייחסתם לזה בצד ההוצאות.

ציפי גל-ים: בסיכומו של דבר, לשנה כולה, אני צופה שנעמוד בתחזית ההכנסות ממסים, אלא אם כן יקרו דברים יוצאי דופן.

ציפי גל-ים: אני מוכרחה גם לומר שמסתמנת אפשרות שנהיה בעודף, אבל בשום אופן לא בעודף משתמע, כמו שמישהו אמר: אוקיי, אם יש לנו עודף של שליש שנה אז נכפיל בשלוש.

האוצר אברהם  שוחט: גם מתוך נסיון וגם מתוך ידיעה מה פחות או יותר הבעייתיות בצד ההכנסות לקראת סוף השנה, הייתי מציע לא להתייחס ל-4 מיליארד בעודף ההכנסות ולהגיד: אנחנו צפויים למבול של הכנסות של 12 מיליארד.

האוצר אברהם  שוחט: זה לא יהיה ככה.

האוצר אברהם  שוחט: אני הייתי מציע להיות מאוד זהיר.

האוצר אברהם  שוחט: אנחנו כבר עברנו שנים הפוכות.

האוצר אברהם  שוחט: רק שנת 1999 היתה בתת הכנסה מגבייה של 5,6 מיליארד שקל.

האוצר אברהם  שוחט: צריכים להיות מאוד זהירים בעניין, ובוודאי לא לחלק את עור הדוב לפני שמצאו את הדוב ביער.

האוצר אברהם  שוחט: אם, לדעתי, יווצר מצב של עודף, אז עדיף לא לבוא לכנסת עם תקציב נוסף ולהתרגל לרמת הכנסות גבוהה, אפילו בנושאים שהם לכאורה באמת טובים ונקיים מכל דבר.

האוצר אברהם  שוחט: אני לא הולך לתפיסת חוגי של תשלומי העברה וגם לא מתייחס אפילו לעבודות תשתית.

האוצר אברהם  שוחט: אפשר לקדם אולי משהו, אבל בוודאי לא לשבור את התקציב.

האוצר אברהם  שוחט: הוצאה מעל התקציב, משמעותה ללכת לכנסת עם תקציב נוסף.

האוצר אברהם  שוחט: הליכה לכנסת עם תקציב נוסף, יש לה הרבה מאוד איתותים מאוד שליליים כלפי כל העולם, כלפי יכולת הממשלה לשמור על מסגרת.

האוצר אברהם  שוחט: אני מאוד שמחתי לקרוא את מה שבנק ישראל פירסם.

האוצר אברהם  שוחט: אני מקווה שהתחזית הזאת אכן תתממש.

האוצר אברהם  שוחט: אני מציע גם בעניין הזה להיות מאוד זהירים.

האוצר אברהם  שוחט: אין ספק שקובץ הממצאים שישנו הוא קובץ ממצאים מאוד חיובי.

האוצר אברהם  שוחט: הוא מעל ומעבר למה שהממשלה אמרה בתקציב.

האוצר אברהם  שוחט: אם זה נכון, משמעות העניין היא שהחלטות שקיבלנו, שמאוד הותקפו ועדיין מותקפות, נושאות פרי.

האוצר אברהם  שוחט: יש המון אלמנט פסיכולוגי בתחושה כלפי המצב האמיתי, כי רמת הציפיות מיד אחרי הבחירות היתה גבוהה וחשבו שהדברים משתנים בבת אחת, וכשבאנו עם התקציב הוא הותקף כתקציב בלתי אפשרי.

האוצר אברהם  שוחט: הבאתי את האייטם של קופות החולים, כדי להזכיר שהקופות אמרו שהן תתמוטטנה ומה זה לוקחים להן 200 מיליון.

האוצר אברהם  שוחט: אבל בסוף שתי קופות גמרו עם עודף והשתיים האחרות גמרו עם גרעון קטנטן.

האוצר אברהם  שוחט: תארו לעצמכם שהיינו נותנים 400 מיליון שלא היו לנו לקופות.

האוצר אברהם  שוחט: היה מאבק.

האוצר אברהם  שוחט: אני לא אשכח את ההסטריה שהיתה.

האוצר אברהם  שוחט: אמר חיים רמון באותה ישיבה שצריך לתת מיליארד שקל לבריאות.

האוצר אברהם  שוחט: הניהול הנכון של המשק, עם כל הבעייתיות שבעניין, הוא בסופו של דבר על-מנת להביא את הפירות, והוא מביא את זה יותר מהר ממה שחשבתי.

האוצר אברהם  שוחט: לשאלה הפסיכולוגית, יש בעיה.

האוצר אברהם  שוחט: בכל אופן יש צמיחה.

אלי גולדשמידט: בייגה, מי שמובטל זאת לא בעיה פסיכולוגית.

האוצר אברהם  שוחט: אבל זה תמיד ככה.

האוצר אברהם  שוחט: אלי גולדשמידט, מ-1996 עלה שיעור המובטלים, וזה לא קורה כבר שני רבעונים.

האוצר אברהם  שוחט: זה גם שינוי.

האוצר אברהם  שוחט: מגמה של אי גידול באבטלה היא מגמה של שינוי.

אלי גולדשמידט: אני מסכים, אבל אתה לא יכול לייחס את הכל רק לנושא של פסיכולוגיה.

האוצר אברהם  שוחט: ב1998 וב1999 היתה צמיחה שלילית לנפש.

האוצר אברהם  שוחט: היום אין לנו את זה.

האוצר אברהם  שוחט: מרבעון לרבעון עלה מספר המובטלים.

האוצר אברהם  שוחט: היום אין לנו את זה.

האוצר אברהם  שוחט: אפשר לבוא ולהגיד שנורא וקשה, ובאמת שאין לי טענה, אבל אני מניח שבסופו של דבר גם לעובדות יש חלק בחיים שלנו, לא רק לדיבורים.

האוצר אברהם  שוחט: אנחנו בודקים עכשיו, אני לא יודע אם זה יצא לפועל, השקעות ענק שהולכות להיות במשק הישראלי.

האוצר אברהם  שוחט: 3.5 מיליארד בקריית-גת באינטל ו1.5 מיליארד במגדל העמק בטאוור.

האוצר אברהם  שוחט: אנחנו הקימונו צוות שבודק את העסק מבחינת הכדאיות למשק, מבחינת מה שהם רוצים כדי שהעסק הזה יקום.

האוצר אברהם  שוחט: אם זה יעמוד במבחן הכלכליות - המענק שהם יקבלו הוא הרבה יותר קטן מהמענק שהיה בשעתו של 38% בקריית-גת - יכולה להיות לזה משמעות של 4000 עובדים במרחב הזה.

האוצר אברהם  שוחט: אני הצעתי להם ללכת לבאר-שבע, אבל התשובה שלהם היתה שהם לא ילכו לבאר-שבע.

האוצר אברהם  שוחט: הם אמרו שיש להם עובדים מבאר-שבע, מאשקלון ומכל האיזור, ויש להם תשתית כך שאחד מהמפעלים מתיישב על המפעל הקיים.

האוצר אברהם  שוחט: אם הדברים האלה יצאו לדרך, יש לזה משמעות מאוד מיידית מבחינת הפעילות הכלכלית.

מאיר שטרית: מה בדבר האפשרויות שהעליתי לגבי הגלבועים והקטנת הגרעון.

האוצר אברהם  שוחט: הקטנת הגרעון, מאיר, זה תוצאתי.

האוצר אברהם  שוחט: אם יהיה עודף בהכנסות אל מול ההוצאות, הגרעון יהיה יותר נמוך.

האוצר אברהם  שוחט: אתה לא צריך לקבל החלטה ולא צריך חקיקה.

מאיר שטרית: צריך לקבל החלטה שלא משתמשים בכסף לתקציב נוסף.

האוצר אברהם  שוחט: זה נכון.

האוצר אברהם  שוחט: אם אתה לא בא לכנסת עם תקציב נוסף וההכנסות שלך הן בעודף, אז באופן אוטומטי זה הולך להקטנת הגרעון.

אבשלום וילן: נניח שבתחילת שנת הלימודים אתה רוצה כיעד ממשלתי להשקיע יותר בחינוך, האם אתה צריך להביא תקציב נוסף?

האוצר אברהם  שוחט: כן.

האוצר אברהם  שוחט: הממשלה יכולה להחליט שהיא נותנת עוד 300 מיליון לחינוך לשנת תשס"א, כאשר חלק התקציב נופל על השנה וצריך למצוא לזה מקור, וחלק הולך מתקציב 2001.

האוצר אברהם  שוחט: אם הממשלה תחליט בסדרי העדיפויות שלה שהיא שמה חינוך או שמה תשתיות, אז בתשתיות אין לה בעיה כי היא יכולה להתחיל בינואר, אבל בחינוך היא צריכה להתחיל משנת הלימודים.

עופר חוגי: מה לגבי הרפורמה?

האוצר אברהם  שוחט: אנחנו מניחים שבתוך המערך של התקבולים וההכנסות יש 2 מיליארד שקל שאפשר לתת לדבר הזה, מה גם שאנחנו מאמינים שכתוצאה מהרפורמה תהיה פעילות יותר גדולה במשק.

האוצר אברהם  שוחט: הרפורמה צריכה לתרום לצמיחה, לתרום לרצון של האנשים לעבוד.

עופר חוגי: מאיפה אתה הולך לממן?

האוצר אברהם  שוחט: לפי הערכה שלנו יש לזה מקורות.

עופר חוגי: ממה המקורות?

עופר חוגי: מההכנסות?

מאיר שטרית: אם השנה ההכנסות במסים יותר גבוהות ממה שתוכנן, זה יהיה גם שנה הבאה, לכאורה.

האוצר אברהם  שוחט: אם הצמיחה תהיה גדולה אז בוודאי.

האוצר אברהם  שוחט: במקום לקחת כסף ולחלק לאנשים, אנחנו חושבים שעדיף שמי שעובד יהיה לו נטו יותר גדול.

האוצר אברהם  שוחט: בצורה הזאת הוא יוציא יותר, יחיה יותר טוב ויחזיר את זה למשק.

האוצר אברהם  שוחט: ככה המשק יתנהל.

האוצר אברהם  שוחט: בשנת 1993, כשרצינו לדחוף את הפעילות במשק והייתי שר אוצר, שאלתי מתי מעבירים את העודפים המחוייבים.

האוצר אברהם  שוחט: עודף מחוייב זה עודף שלא בוצע בשנה שעברה.

האוצר אברהם  שוחט: זה לא שלוקחים כסף ומעבירים, אלא זה אישור להוצאה יותר גדולה מאשר יש בתקציב.

האוצר אברהם  שוחט: מדובר בפרוייקטים שיש להם המשכיות.

האוצר אברהם  שוחט: כביש לא עושים בשנה.

האוצר אברהם  שוחט: מתקצבים אותו ומחוייבים להמשיך אותו.

האוצר אברהם  שוחט: עושים את זה רק אחרי שהחשב הכללי סוגר את החשבונות של השנה הקודמת, שזה קורה ביולי בערך, ואז באים באוגוסט לוועדת כספים.

האוצר אברהם  שוחט: אז אמרתי: בואו נעשה דבר כזה, ניקח לא את ה100% אלא 75% מהעודפים ונגדיל.

האוצר אברהם  שוחט: למה להגדיל?

האוצר אברהם  שוחט: כי אם אנחנו מגדילים אז אפשר לעשות את הפעילות קודם.

האוצר אברהם  שוחט: למה לחכות לאוגוסט או לספטמבר?

האוצר אברהם  שוחט: הכספים האלה מחוייבים על פי משרדים שונים ופרוייקטים מסויימים.

האוצר אברהם  שוחט: זה לא כסף שאפשר להעביר אותו לתשלומי העברה או לחינוך, לתשלום משכורות או לשעות לימוד.

האוצר אברהם  שוחט: העברות המחוייבות הן בתחום הפיתוח.

האוצר אברהם  שוחט: כולן בתחום הפיתוח .

האוצר אברהם  שוחט: הכסף הזה הוא על פי משרדים, ובנושאים שונים שהמשרדים צריכים להמשיך את פעילותם.

האוצר אברהם  שוחט: במקום לבוא עם זה בספטמבר, אנחנו באים עם זה עכשיו כדי שאפשר יהיה לבצע.

האוצר אברהם  שוחט: זה מגדיל את ההוצאה.

האוצר אברהם  שוחט: אם באופן היפותטי התקציב היה מנוצל ב-100%, זה היה גורם לגרעון בתקציב.

האוצר אברהם  שוחט: כמו שאמרתי קודם, חלק מהתקציבים לא מבוצעים ומתגלגלים משנה לשנה, וחלק בא מהרזרבה המחוייבת ונכנס לתוך התקציב.

האוצר אברהם  שוחט: זה יגדיל את גג התקציב.

האוצר אברהם  שוחט: בכל משרד ממשלתי רואים שגג התקציב גדל.

האוצר אברהם  שוחט: זה מותר על פי חוק.

האוצר אברהם  שוחט: בפועל, כמובן, הביצוע הוא אחרי זה פחות כי חלק מהדברים החדשים לא מתבצעים.

האוצר אברהם  שוחט: יש חשיבות רבה לאשר את זה – ומהר, כי זה נותן יכולת פעולה יותר גדולה למשרדים.

האוצר אברהם  שוחט: אם יש מסגרת תקציבית יותר רחבה, המשרד יכול לפעול ביתר חופשיות.

האוצר אברהם  שוחט: זאת בדיוק המטרה של ההחלטה הזאת.

ויצמן שירי: בייגה, בעניין הזה אין צל של ספק שלהקדים מיליארד שקלים בנושא של תשתיות ומה שמסביב לזה זה דבר חשוב ומבורך, אבל לא כולם חושבים כמוך.

ויצמן שירי: סדר העדיפות שלך הוא לא תמיד סדר העדיפות של אותו שר.

ויצמן שירי: ישנם דברים שהם צורמים לעין.

ויצמן שירי: יש את הכביש לדימונה, שעם עוד 10 מיליון אפשר לגמור את הכביש הזה 8 חודשים לפני שנה הבאה, אבל אתה צריך לראות איך מטרטרים.

ויצמן שירי: מה נותנים המיליארד שקלים אם בסופו של דבר על 10 מיליון אתה לא יכול לבוא ולהגיד שמתוך המיליארד אתה רוצה לתת לשניים, שלושה דברים.

ויצמן שירי: אני לא רוצה לעמוד כמו עני בפתח אצל שרים שלא קשורים איתנו גם פוליטית.

האוצר אברהם  שוחט: אני לא מנהל את המשרדים, אבל היתה אצלי ישיבה לפני חודש עם משרד התחבורה, עם המנכ"ל, עם מע"צ, עם הרכבת, עם רשות הנמלים, ובמשך 3 שעות עברנו סעיף סעיף, נושא נושא ופרט לפרט ויש דברים שקודמו ויש דברים שחסר בהם תקציב.

האוצר אברהם  שוחט: אנחנו בכל זאת נמצאים בתוך המסגרת.

האוצר אברהם  שוחט: הדבר הזה נעשה.

האוצר אברהם  שוחט: ב-1993 הקמתי אצלי יחידה שהיתה מורכבת מ-3 אנשים, שעקבה אחרי ביצוע תקציבי הפיתוח בכל משרדי הממשלה.

האוצר אברהם  שוחט: למה?

האוצר אברהם  שוחט: כי כשבאנו היה תת ביצוע נוראי.

האוצר אברהם  שוחט: זה לא המצב היום.

האוצר אברהם  שוחט: אז חשבתי שצריך היה לעשות את זה.

האוצר אברהם  שוחט: תפקיד היחידה היה לעבור את משרדי הממשלה ולהוציא דוחות איך מתקדם תקציב הביצוע.

האוצר אברהם  שוחט: כמובן שאת הנתונים היא קיבלה מאגף תקציבים ומהחשב הכללי.

שלום שמחון: זה לא מה שהוא שאל.

שלום שמחון: ויצמן התייחס למה מבצעים.

האוצר אברהם  שוחט: מה זה מה?

האוצר אברהם  שוחט: יש מע"צ, שיש לה מערכת כבישים.

ויצמן שירי: בייגה, עם כל הכבוד, לכל אחד יש החלטות שבוערות לו יותר.

ויצמן שירי: אנחנו גם אנשים פוליטיים, מה לעשות.

האוצר אברהם  שוחט: שירי, באמת, תכין רשימת כבישים.

ויצמן שירי: זה לא רק הכבישים, זה מסוף המטענים שתקוע בגלל 30 מיליון שקלים שהתעשיינים לא מוכנים לשלם.

האוצר אברהם  שוחט: היתה אצלי ישיבה לפני 10 ימים עם הנהלת כי"ל, ואמרנו להם: אם אתם לא רוצים לתת את הכסף, אנחנו נזיז את זה 10 קילומטר מבאר-שבע ולא נגיע אליכם.

האוצר אברהם  שוחט: אני יכול לקחת מקדחה ולתת להם בראש?

האוצר אברהם  שוחט: היתה אצלי ישיבה במשרד עם עקיבא מוזס, עם הנהלת כי"ל, עם הרכבת, מה אתה חושב?

ויצמן שירי: אני רק חושב ששום דבר לא זז.

מאיר שטרית: אני מבין את ההגיון בבקשה שמונחת לפנינו, אבל זאת בקשה שמורכבת מהרבה מאוד סעיפים שצריך לדון בהם.

מאיר שטרית: אני מבקש ממך שלא תצביע על זה היום, כי אני רוצה ללמוד את העניין.

מאיר שטרית: אני הבנתי משר האוצר שמדובר פה בהקדמה תזרימית של 75% מעודפי תקציב 1999.

מאיר שטרית: אני בעיקרון לא נגד זה.

מאיר שטרית: מעניין אותי לשאול מה הקריטריונים להחליט לעשות דבר א' או דבר ב'.

מאיר שטרית: יש פה העברה לרשויות המקומיות במגזר המיעוטים בסך של 76 מיליון שקל, כאשר לכל המגזר היהודי יש העברה של 144 מיליון שקל.

אלי גולדשמידט: זה בגלל שהרשויות הערביות נמצאות ב"מצב כל כך טוב".

מאיר שטרית: הבאתי את זה בתור דוגמה.

מאיר שטרית: יש העברה לוועדה בין משרדית למקוואות ולבתי כנסת בסך של 27 מיליון שקל.

מאיר שטרית: אם במקום אחד עשיתם 100%, במקום שני עשיתם 20%, יש לי בעיה עם זה.

יואל נווה: הפנייה היא בבסיסה פנייה טכנית.

יואל נווה: אנחנו מעבירים את הכסף לאותה תוכנית על פי היקף תחום הפעילות באותה תוכנית וכאחוז מסויים מאותה תוכנית.

מאיר שטרית: קבוע לכל האורך?

יואל נווה: בעיקרון כן.

אלי גולדשמידט: אתה מוכן להצביע היום?

מאיר שטרית: כן.

עופר חוגי: אני מבקש התייעצות סיעתית.

עופר חוגי: (הישיבה הופסקה ב12:50 וחודשה ב13:00)

אלי גולדשמידט: אנחנו מצביעים על בקשה מספר 005-52, עם כל בקשות המשנה שלה - שימוש בעודפי תקציב לשנת 2000.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – 0 נמנע – 1 אושר

עופר חוגי: אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: הרוויזיה תתקיים מחר.

אלי גולדשמידט: תודה רבה, הישיבה נעולה.