ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 104, 2000-03-01 09:00

אלי גולדשמידט: אני פותח את הישיבה.

אלי גולדשמידט: אנחנו בפרק של אישור האגרה ואישור תקציב רשות השידור.

אלי גולדשמידט: אני רוצה לעדכן את החברים בתהליכים שעברנו מאז הישיבה הקודמת.

אלי גולדשמידט: בישיבה הקודמת אמרנו שאנחנו מחזירים את התקציב לממשלה.

אלי גולדשמידט: בעקבות הישיבה הקודמת, קיימנו בחדר הזה התייעצות לא פורמלית שאליה הוזמנו כל חברי ועדת הכספים.

אלי גולדשמידט: היתה תקלה עם אחד מחברי ועדת הכספים שלא קיבל הודעה, אבל בעיקרון זאת היתה התייעצות פתוחה לכולם.

אלי גולדשמידט: להתייעצות הזאת אני הזמנתי את מנכ"ל משרד ראש הממשלה, וכמובן את חברי הנהלת רשות השידור.

אלי גולדשמידט: התוצאה של ההתייעצות הזאת היא במכתבים שיש לפניכם על השולחן.

אלי גולדשמידט: מכתב אחד הוא ממנכ"ל משרד ראש הממשלה, שבו כתוב: "המכתב הוא בהמשך לדיון הבלתי פורמלי של ועדת הכספים שהתקיים אצלך ביום ה-21.2.2000, בנושא הנדון.

אלי גולדשמידט: ברצוני להבהיר כי בעקבות דו"ח מבקר המדינה שהתפרסם בנדון ובהתאם לדו"ח ורדי האמור להתפרסם בקרוב- כוונתינו נחושה לעשות כל מאמץ לגבש במהלך שנת 2000 תוכנית הבראה כוללת לרשות השידור.

אלי גולדשמידט: מצבה הקשה של הרשות מחייב זאת.

אלי גולדשמידט: " בברכה יוסי קוצ'יק.

אלי גולדשמידט: העתק: מר אהוד ברק, ראש הממשלה.

אלי גולדשמידט: במקביל, בעקבות אותה התייעצות לא פורמלית, הונח על שולחנינו מכתב בחתימתם של יושב ראש הנהלת רשות השידור והמנכ"ל.

אלי גולדשמידט: אני אקרא את זה כדי שכולם ישמעו: "הנדון: רוויזיה בהחלטות הוועדה בעניין תקציב רשות השידור לשנת 2000.

אלי גולדשמידט: הוועדה הנכבדה שאתה עומד בראשה דנה בשתי ישיבות בתקציב רשות השידור לשנת 2000 והחליטה שלא לאשרו אלא אם יתמלאו תנאים אחדים, אשר פורטו במהלך הישיבות.

אלי גולדשמידט: בשיחת ההתייעצות שהתקיימה ב-21 בפברואר 2000 הצגנו את תשובתינו להערות הוועדה.

אלי גולדשמידט: נתבקשנו אז להביאה בפירוט ובכתב בפניכם, כדי לאפשר רוויזיה בהחלטתכם.

אלי גולדשמידט: קבל נא, איפה, את הצעותינו המפורטות כנדרש, אשר בינתיים גם אושרו על ידי הוועד המנהל ביום 23.2.2000.

אלי גולדשמידט: הגדלת ההקצאה.

אלי גולדשמידט: 1.

אלי גולדשמידט: רשות השידור תתגבר את ההפקה המקורית בטלוויזיה.

אלי גולדשמידט: לשם כך, תגדיל את תקציב חטיבת התכניות בטלוויזיה בסכום של 10 מיליון שקל, כתביעתם העקרונית והראשונית של חברי ועדת הכספים.

אלי גולדשמידט: תיגבור זה יחולק לסעיפי התקציב הבאים: הפקה עצמית תעודה, הפקה עצמית דת ומסורת, הפקה עצמית בידור, הפקה עצמית דרמה, תרבות ואמנות, הפקה עצמית ילדים ונוער, הזמנת הפקות מקוריות ממפיקים חיצונייים.

אלי גולדשמידט: 2.

אלי גולדשמידט: הגדלת התקציב תתאפשר על ידי הפחתה בסעיפים אחרים בתקציב סכום כולל של 10 מיליון שקל (פירוט להלן), כך שלא תהיה חריגה ממסגרת התקציב.

אלי גולדשמידט: ב.

אלי גולדשמידט: קיצוץ נוסף בהוצאות.

אלי גולדשמידט: סעיפי "שעות נוספות" ביחידות השונות ברשות בסך 7 מיליון שקל, סעיפים.

אלי גולדשמידט: .

אלי גולדשמידט: מוניות והובלות 0.8 מיליון שקל, סעיפים.

אלי גולדשמידט: .

אלי גולדשמידט: פלאפונים 0.5 מיליון שקל, סעיף..

אלי גולדשמידט: הוצאות לווין 0.2 מיליון שקל, הפחתה אחידה בסעיפי מינהל ופעולות 1.5 מיליון שקל.

אלי גולדשמידט: סה"כ הפחתה נוספת 10 מיליון שקל.

אלי גולדשמידט: ג.

אלי גולדשמידט: תביעות פרטניות 1.

אלי גולדשמידט: השידור ברוסית ברדיו – תקציב 2000 יושווה לזה של 1999.

אלי גולדשמידט: 2. "יומן מורשת" – ל"קול ישראל" אין ולא היתה כל מניעה לכלול ב"יומן מורשת" גם נושאים ומרואיינים מהתחום הפוליטי.

אלי גולדשמידט: 3.

אלי גולדשמידט: השידור בשפה הבוכרית – "קול ישראל" יגדיל זמן השידורים בשפה זו, ברשת קליטת עליה.

אלי גולדשמידט: 4.

אלי גולדשמידט: רשות השידור תדאג להעסיק צוות טלוויזיה מקומי קבוע בבאר-שבע, לכיסוי מלא יותר של האירועים בדרום.

אלי גולדשמידט: ד.

אלי גולדשמידט: תוכנית הבראה.

אלי גולדשמידט: 1.

אלי גולדשמידט: בבסיס התקציב המקורי שהוגש לכם – פיטורי כ-200 עובדים.

אלי גולדשמידט: העלות שתיחסך (כ-22 מיליון שקל) תופנה כולה להגברת הפעילות.

אלי גולדשמידט: 2.

אלי גולדשמידט: הבהרנו, כי התוכנית לרפורמה בשכר הנודעת בשם "תוכנית גרניט" מקובלת עלינו, אך איננו יכולים להוציאה לפועל בלא סיוע מהמדינה.

אלי גולדשמידט: חברי הכנסת הסכימו עם עמדתנו זו וגרסו, כי על המדינה לסייע בידינו כדרך שסייעה בעבר לגופים ממשלתיים וציבוריים אחרים (התעשייה האווירית, התעשייה הצבאית הן דוגמאות שנזכרו במהלך הדיונים).

אלי גולדשמידט: 3.

אלי גולדשמידט: הבהרנו היטב, כי אין מי שמעוניין בתוכנית הבראה משמעותית יותר מאיתנו, אך בלי העזרה המוזכרת דלעיל – הדבר בלתי אפשרי.

אלי גולדשמידט: להמשך תוכנית ההבראה ועקרונותיה אנחנו מצפים לתוצאות הבדיקה של אלוף (מיל) ורדי, שנתבקש על ידי השר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור (רוה"מ) לבחון הנעשה ברשות השידור.

אלי גולדשמידט: בינתייים אנחנו ממשיכים בפעולות ההבראה שאותן ניתן לבצע בכוחות עצמנו.

אלי גולדשמידט: 4.

אלי גולדשמידט: הובטח בשיחתנו מ- 21.2.2000 סיוע ממשרד רוה"מ לגיבוש ולביצוע תוכנית ההבראה המקפת לרשות השידור.

אלי גולדשמידט: 5.

אלי גולדשמידט: אין אנו יכולים להימנע מלהזכיר, שוב, את עמדתנו העקרונית, כי כחלק עיקרי מתוכנית ההבראה, יש לעדכן את חוק רשות השידור שנחקק ב- 1965 ולהתאימו למציאות המשתנה.

אלי גולדשמידט: שמחנו לדעת כי גדולים ונכבדים מאיתנו (מבקר המדינה בדו"ח המיוחד שלו מלפני כחודשיים, כמו גם האלוף רפאל ורדי) סוברים כמונו.

אלי גולדשמידט: אין ספק, שבתיקון החוק ועידכונו על פי הצרכים האמיתיים של השידור הציבורי בעידן ריבוי הערוצים, נהיה זקוקים לעזרתכם ולתרומת

אלי גולדשמידט: כם בשיקומה, הבראתה וחיזוקה של רשות השידור.

אלי גולדשמידט: 6.

אלי גולדשמידט: אנו מקווים כי בפירוט דלעיל יש אכן מענה הולם לתביעות חברי ועדתך הנכבדים, מענה, שיאפשר אישורו בהקדם של תקציב רשות השידור לשנת 2000.

אלי גולדשמידט: " בברכה, גיל סמסונוב, יו"ר ואורי פורת , מנכ"ל.

אלי גולדשמידט: העתק: מר י.

אלי גולדשמידט: קוצ'יק משרד רוה"מ.

אלי גולדשמידט: יש פה הערה משפטית שהציג אותה מר מידד, בסוגיית הזכות החוקית שלנו לקיים היום את התהליך שאנחנו רוצים לקיים.

אלי גולדשמידט: אני התייעצתי בעניין עם היועצת המשפטית של הוועדה, ואת התשובות אני מבקש מגברת שניידר להשלים.

אנה שניידר: הבקשה של האגודה לזכות הציבור לדעת היתה לא לדון בתקציב ולא להחליט לגביו הואיל והתקציב הוחזר למבקש, קרי הממשלה.

אנה שניידר: ולכן, כל עוד אין אישור של הממשלה לתקציב, אפילו החדש, לפי טענתם, הוועדה לא רשאית לדון.

אנה שניידר: עמדתי היא שלא מדובר בתקציב חדש.

אנה שניידר: מדובר למעשה באי אישור התקציב בישיבה הקודמת של ועדת הכספים.

אנה שניידר: היום יש המשך דיון לאור בקשת הרוויזיה לגבי ההחלטה הזאת, ולכן לא היה מקום לשוב לממשלה עם התקציב.

אנה שניידר: מעבר לכך, ההבהרות שניתנו במכתב שהוקרא כאן בוועדה, הן למעשה מהוות שינויים פנימיים בתוך התקציב הכולל.

אנה שניידר: התקציב הכולל לא השתנה.

אנה שניידר: הוועדה צריכה לאשר את התקציב הכולל.

אנה שניידר: היא רשאית כמובן לצורך האישור לבקש העברות מסעיף לסעיף.

אנה שניידר: האישור של הוועדה, במידה וינתן בכפוף להעברות מסעיף לסעיף, לא מצריך החזרת העניין לממשלה.

אנה שניידר: זאת כרגע הסמכות.

אנה שניידר: זה כבר נמצא בסמכות הסופית של ועדת הכספים.

אנה שניידר: לכן, אינני רואה סיבה שהוועדה לא תדון היום ולא תחליט בעניין התקציב.

אנה שניידר: אני רוצה להדגיש עוד נקודה, שהיא אולי לא כל כך רלוונטית אבל בכל זאת.

אנה שניידר: במאי 1999 נתתי חוות דעת בעניין שינויים בתקציב של גופים סטטוטוריים שהוועדה מעורבת באישור התקציב שלהם, בין אם על ידי קביעת התקציב ובין אם על ידי אישורו, לאו דווקא לגבי רשות השידור אלא כל מיני גופים, והגעתי למסקנה שאם במהלך השנה, אחרי שהתקציב מאושר, הגוף רוצה לעשות שינויים בסעיפים שונים בתקציב, אין צורך להביא את הדבר הזה לוועדת הכספים והדבר הזה רק טעון מתן הודעה לשר האוצר.

אנה שניידר: כיום, זה לא רלוונטי במובן הזה שכרגע הוועדה מאשרת את התקציב.

אנה שניידר: כמובן שהיא מוסמכת לבקש שינויים ככל שהיא רוצה, אבל אילו הוועדה היתה מאשרת את התקציב בישיבה הקודמת וממליצה לרשות לעשות את השינויים, אז הרשות אחרי שהיתה עושה את אותם שינויים לא היתה צריכה לבוא לוועדה לקבל את האישור.

אלי גולדשמידט: זאת אומרת שהנוהל כאן הוא לא נוהל שקיים לגבי משרדי ממשלה.

אלי גולדשמידט: זה דבר שונה.

אנה שניידר: הנוהל כאן בשלב האישור הוא לא שונה.

אלי גולדשמידט: מבחינת העברה מסעיף לסעיף?

אנה שניידר: מסעיף לסעיף זה נוהל שונה.

אנה שניידר: זה לא רק רשות השידור, זה גם המועצה להסדר ההימורים בספורט, הרשות לניירות ערך, הרשות לשיקום האסיר, מועצת האיזורים החופשיים לייצור.

אנה שניידר: כל השינויים שמתבצעים באירגונים שאותם הזכרתי במהלך השנה אינם חייבים אישור.

אלי גולדשמידט: ברגע שמנכ"ל הרשות ויו"ר הרשות הביאו לנו את אותו מסמך שאומר שמעבירים משעות נוספות, קרי מסעיף שכר לסעיף אחר, מה התוקף של העניין?

אלי גולדשמידט: בישיבה הקודמת נאמר שאם משנים את מבנה התקציב אז צריך לחזור לוועד המנהל לאישור, לחזור לממשלה לאישור ואז לחזור אלינו.

אלי גולדשמידט: אומרת לנו אנה שניידר שהתהליך פה הוא שונה.

אלי גולדשמידט: העברות מסעיף לסעיף אינן מחייבות לא את אישור שר האוצר, פרט לתוכנית מלאה, ובוודאי לא את האישור שלנו.

אלי גולדשמידט: לכן משפטית אפשר לקבל את המסמך של רשות השידור מבחינת העברות, כאילו זאת התחייבות לבצע את אותן העברות מסעיף לסעיף שייודעו מאוחר יותר למשרד האוצר.

יואל נווה: המסקנות שלנו הן קצת שונות, אבל הן לא משנות מהותית את העובדה שהוועדה יכולה לאשר את התקציב הזה.

יואל נווה: לפי הבנתינו, בדרך כלל מקובל שהדברים מובאים על ידי הממשלה לוועדת הכספים והוועדה או שמאשרת אותם או שלא מאשרת אותם.

יואל נווה: אם הממשלה מסכימה לתיקונים שמציעה הוועדה, אז מגיעים בדרך כלל להבנה.

יואל נווה: אנחנו התייעצנו עם היועצת המשפטית שלנו, והגענו למסקנה שמפני שהתקציב דורש אישור ממשלה, הוועדה תאשר את התקציב בשינויים הללו ואנחנו נביא אותו לאחר אישור הוועדה לאישרור של הממשלה במתכונת החדשה.

יואל נווה: זאת הפרוצדורה שבעצם מאפשרת לנו לסגור את הפינות.

אלי גולדשמידט: אני רוצה עוד לשמוע הערה בתחום המשפטי.

אלי גולדשמידט: אני עוד לא נכנס לגוף הדיון.

אלי גולדשמידט: מר מידד, זאת התשובה המשפטית.

אלי גולדשמידט: יש עוד שאלה משפטית שגם כן עלתה בצורה כזו או אחרת מדיוני הוועדה ומהדיונים הלא פורמליים, וזו השאלה אם ניתן לאשר חלק מהאגרה ו/או חלק מהתקציב.

אלי גולדשמידט: אני פניתי בעניין הזה ליועצת המשפטית של הוועדה.

אלי גולדשמידט: אנה, תשובתך.

אנה שניידר: הנושא הזה כבר עלה לפני שנתיים.

אנה שניידר: יש לי כאן חוות דעת מינואר 1998.

אנה שניידר: הגעתי למסקנה שההתייחסות בכל החקיקה, החוק והתקנות היא לתקציב לכל שנת כספים, דהיינו לתקציב שנתי ולא לתקציב חלקי או לתקציב ביניים.

אנה שניידר: יש כמובן פרוצדורה מה קורה כאשר לא מאושר תקציב בכלל, ואז הגוף הזה פועל על פי השיטה של אחד חלקי 12.

אנה שניידר: מעבר לכך, יש סמכות לשר האוצר בצו להוציא תקציב מיוחד לרשות השידור, אבל אין אפשרות לאשר תקציב לרבעון או תקציב חלקי.

אנה שניידר: הוא הדין לגבי האגרה.

אנה שניידר: בחוק כתוב במפורש אגרה שנתית.

אנה שניידר: בסעיף 29א לחוק רשות השידור כתוב: "הוועד המנהל יטיל בדרך שנקבעה בתקנות אגרה שנתית בעד החזקת מקלט טלוויזיה.

אנה שניידר: ." האגרה הזאת טעונה אישור של ועדת הכספים, אבל מדובר באגרה שנתית.

אלי גולדשמידט: על סמך כל דברי הפתיחה המשפטיים, אנחנו נמצאים פה במסלול אחד ויחידי: או לאשר את תקציב האגרה, או לא לאשר את תקציב האגרה.

אלי גולדשמידט: כל האפשרויות האלטרנטיביות שהוצגו מתוך רצון טוב ומתוך נסיון כן למצוא איזה שהם פתרונות ביניים כנראה לא עולים יפה מבחינה משפטית.

אלי גולדשמידט: מצוות החוק מחייבת אותנו להחליט לכאן או לכאן.

אלי גולדשמידט: אפשר להחליט לכאן ואפשר להחליט לכאן, אבל אם בנושא האגרה לא תתקבל היום החלטה סופית, המשמעות תהיה יצירת כשל אמיתי ביכולת לגבות את האגרה מבחינת היכולת הטכנית.

אלי גולדשמידט: גם את זה צריך לקחת בחשבון.

אלי גולדשמידט: היה עוד אירוע מאז שקיימנו את ההתייעצות הפורמלית, וזה הגשת דוח ורדי לממשלה.

אלי גולדשמידט: הממשלה מינתה את מנכ"ל משרד ראש הממשלה לטפל ביישום וביצוע מסקנות דוח ורדי.

אלי גולדשמידט: אלה הדברים שהתפתחו בשבוע האחרון.

אלי גולדשמידט: על רקע זה מתקיים היום הדיון.

יוסי קוצ'יק: בישיבה הלא פורמלית, כפי שנאמר, סיכמנו על סידרה של פעולות על מנת להביא את אישור התקציב לגמר.

יוסי קוצ'יק: מאז, כפי שאמר יושב ראש הוועדה, התפרסם גם דוח ורדי, שזה דוח מאוד קשה.

יוסי קוצ'יק: מה שאני מבקש מחברי ועדת הכספים זה כן לאשר את התקציב ולאשר את האגרה.

יוסי קוצ'יק: אני מוניתי יחד עם חברים נוספים – מזכיר הממשלה, היועץ המשפטי של משרד ראש הממשלה – לגבש דרכי התייחסות לדוח ורדי ודרכי פעולה.

יוסי קוצ'יק: אנחנו את כל הפעולות שלנו עושים בתיאום עם היועץ המשפטי לממשלה, ומלווה אותנו בפעולה הזאת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, דידי לחמן-מסר.

יוסי קוצ'יק: אני מתייעץ עם יושב ראש הרשות, עם מנכ"ל ועם אנשים אחרים על מנת לראות איך יוצאים לדרך, ואני לא רואה שום סיבה לא לאשר כרגע את התקציב.

יוסי קוצ'יק: אי אישור התקציב ואי אישור האגרה, לפי דעתי, יצור מצב הרבה יותר גרוע ויעמיק את הבעיות בתוך רשות השידור עוד יותר.

יוסי קוצ'יק: לא צריך להחמיר את המצב מעבר למה שהוא היום.

יוסי קוצ'יק: אני חושב שסביב השולחן הזה יש קונצנזוס מלא שצריך לשנות את חוק רשות השידור.

יוסי קוצ'יק: אנחנו הטלנו על היועץ המשפטי של המשרד וגם על המשנה ליועץ המשפטי לממשלה להתחיל ולהכין את השינויים בחקיקה הנדרשים בחוק רשות השידור.

יוסי קוצ'יק: אני מקווה שנוכל לסיים את המהלכים האלה במהירות האפשרית.

יוסי קוצ'יק: תודה.

אורי פורת: המצב של רשות השידור מעולם לא היה טוב, וכל שנה בבואינו לבקש את אישור התקציב אין שום דבר חדש.

אורי פורת: הדבר החדש היחידי הוא שסוף סוף הצלחנו להגיע למצב שבו יש קונצנזוס מצד כל הנוגעים בדבר לשנות את החוק האומלל של רשות השידור שבגללו כל הקשיים והבעיות ברשות.

אורי פורת: אני מקווה שהמשך הבעיות ייפתרו בחוק אחר.

אורי פורת: תודה.

ישראל כץ: בדיונים שהיו נמתחה ביקורת, שלא צריך לחזור עליה, וכולם הודו, כולל המנהלים, שהמצב הוא לא טוב.

ישראל כץ: יש את דוח ורדי.

ישראל כץ: לא התעמקתי בו, אבל רק מקריאה בעתונות יש לו היבט עקרוני ויש לו היבט פרסונלי.

ישראל כץ: אני בדרך כלל הייתי מעדיף שוועדות יתמקדו בהיבטים העקרוניים.

ישראל כץ: כאשר מדברים על חקיקת חוק רשות שידור כדאי מאוד לנסות להגיע למצב שלא תהיה לו משמעות פרסנולית.

ישראל כץ: בעניין הזה יכול להיות שאפשר ליצור קונצנזוס בכנסת, כי גם בביקורת שמתחנו כאן – כל הדוברים – אמרנו שאין פה עניין אישי או ביקורת אישית מבחינתינו אלא ביקורת עקרונית לגבי המצב של רשות השידור.

ישראל כץ: מה שחסר לי זה כלי בקרה.

ישראל כץ: כאיש ציבור כאשר אני בא לאשר, ביחוד לאור ההבהרות של היועצת המשפטית, הייתי מאשר אגרה חצי שנתית.

ישראל כץ: יש במכתב שהונח על שולחנינו ביטוי לשינויים תקציביים, יש הצהרת כוונות לגבי 4 דברים פרטניים, אבל מה שחסר לי זה כלי בקרה למעקב אחרי מה שקורה ברשות השידור.

ישראל כץ: מצד אחד אנחנו הגוף שצריך לתת את האור הירוק, הבלתי חוזר, לזה שרשות השידור יוצאת לדרך עם האגרה הזאת ועם התקציב הזה מבחינת האחריות להפעלת הגוף, ומצד שני, אין לנו בדרך הזאת שום בקרה מה יקרה בגוף הזה.

ישראל כץ: עם כל הכבוד למנכ"ל משרד ראש הממשלה, הממשלה אישרה, אבל ועדת הכספים צריכה בעצם עכשיו לתת את החותמת העיקרית.

ישראל כץ: שר המדע, התרבות והספורט במסגרת תפקידו כשר התרבות הודיע מעל במת הכנסת שהוא הצביע נגד התקציב.

ישראל כץ: הוא קרא לכנסת לא לאשר את התקציב.

ישראל כץ: מצד אחד אני לא רואה דרך להמנע מאישור התקציב והאגרה, כאשר האגרה זה בעיקר הדבר הכספי המשמעותי כרגע, ומצד שני, אם הוועדה תסכים איתי, אפשר להטיל על היועצת המשפטית כן למצוא כלי שאנחנו באמצעותו כן נהיה מעורבים באותה תוכנית הבראה שצריכה להיות מבחינת ההיבטים המינהליים והכספיים שלה.

ישראל כץ: אי אפשר מבחינת החוק לאשר חלקית, אבל רשות השידור יכולה להתחייב להביא לוועדת הכספים תוך 3 חודשים תוכנית להבראת רשות השידור.

ישראל כץ: ברור לי שהחולשה של ההצעה הזאת היא שאין לה משמעות חוקית.

ישראל כץ: אם הם התחייבו לפרוטוקול להביא תוך 3 חודשים תוכנית הבראה לרשות השידור, מה שאנחנו לא מספיקים לקבל כרגע, אני בטוח שהם יעמדו בזה.

ישראל כץ: אותי, למשל, בהעדר ממצאים משפטיים אחרים, יספק אם באמת יהיה סיכום כזה לפרוטוקול.

אבשלום וילן: במצב שנוצר, אין פה הרבה ברירות אלא לאשר את התקציב כפוף כמובן לדברים שהתחייבו לפנינו.

אבשלום וילן: ההתחייבות בשני המכתבים היא כללית.

אבשלום וילן: אני מודה שאני מאוד מאוד לא אוהב התחייבויות כלליות.

אבשלום וילן: התרבות הפוליטית הישראלית היא תרבות של בריחה ושל סמוך.

אבשלום וילן: אי אפשר להגיד שנעשה את הכל.

אבשלום וילן: איפה לוח זמנים?

אבשלום וילן: איפה התחייבויות לביצוע?

אבשלום וילן: פוליטיקאים מתבטאים ככה, אבל אנשי ביצוע צריכים להתבטא כאנשי ביצוע.

אלי גולדשמידט: הוא אמר לוח זמנים.

אלי גולדשמידט: בגלל שהוא איננו פה אני מגן עליו עכשיו.

אלי גולדשמידט: הוא אמר בתוך שנת 2000.

אבשלום וילן: נו, באמת.

אלי גולדשמידט: הוא אמר שזה יהיה במסגרת שנת 2000.

אבשלום וילן: אני רוצה לגלות סוד גדול.

אבשלום וילן: אנחנו מאשרים בראשון למרץ את תקציב רשות השידור לשנת 2000.

אבשלום וילן: התקציב יוצא במהלך שנת 2000.

אבשלום וילן: אנשים אומרים לי: תעשה רפורמה.

אבשלום וילן: עזוב, זה לא רציני.

אבשלום וילן: רציני לומר שבמהלך שלושה חודשים, חצי שנה, תתבצע התוכנית.

אבשלום וילן: אמר ישראל, בצדק, שהתוכנית תבוא לוועדת הכספים על ההיבטים שלה לאישור.

אבשלום וילן: זה בסדר.

אבשלום וילן: יושב-ראש רשות השידור ומנכ"ל רשות השידור כתבו במכתבם 5,6 צעדים.

אבשלום וילן: אני מאוד לא התלהבתי מההצעות של חברי שהתנו התניות.

אבשלום וילן: אני מתנגד עקרונית להתניות.

אבשלום וילן: הם אמרו: נאשר את התקציב אם יהיה צוות בבאר שבע, אם תהיה תוכנית בוכרית.

אבשלום וילן: אני לא אוהב את זה, אני לא עובד ככה, אבל זה היה מסלול הדיון וזה התקבל.

אבשלום וילן: בעוד שלושה חודשים ישאל ויצמן שירי איפה הצוות בבאר שבע.

אבשלום וילן: בעוד שלושה חודשים ישאל אמנון כהן איפה השידורים.

אבשלום וילן: שלושה חודשים מהיום לכל הדברים שהתחייבתם אתם צריכים להביא דיווח מסודר.

אבשלום וילן: אותו דבר אני דורש ממנכ"ל משרד ראש הממשלה.

אבשלום וילן: שלושה חודשים מהיום הוא יצטרך לדווח לנו היכן תוכנית ההבראה עומדת.

אבשלום וילן: צריך להוציא עובדים לפנסיה מוקדמת.

אבשלום וילן: המשכורות שלהם מאוד נמוכות.

אבשלום וילן: אני דורש גם את זה.

אבשלום וילן: אני רוצה לדעת איך השתתף משרד האוצר בתוכנית ההבראה.

אבשלום וילן: אלי, היום ה-1 במרץ.

אבשלום וילן: אני מבקש שההחלטה הפורמלית של הוועדה תהיה שבראשון ליוני נקבל דיווח מפורט.

אלי גולדשמידט: ממנכ"ל משרד ראש הממשלה ומהנהלת הרשות.

אבשלום וילן: ומהאוצר.

צבי הנדל: כלל בחיים, אמר כבר שר בכיר בעבר, שמותר להבטיח ולא לקיים.

צבי הנדל: כל שנה אנחנו חוזרים על הדרישה, שאמרה היועצת המשפטית ואי אפשר להסכים לה, של חלקיות.

צבי הנדל: כל שנה הם מתחייבים שתוך 3 חודשים הם ידווחו.

צבי הנדל: אפילו ה-3 חודשים לא השתנה.

צבי הנדל: כל שנה אנחנו שומעים את התשובה הזאת.

צבי הנדל: השאלה היא למה כל שנה אנחנו חוזרים על הבקשה.

צבי הנדל: האם ישנם דברים אחרים שאנחנו כל שנה רוצים שיבואו לבקרה אחת לשלושה חודשים?

צבי הנדל: אמרו כבר חברי גם בקואליציה וגם באופוזיציה שיש בעיה עם ההתחייבויות הללו.

צבי הנדל: אני אומר את זה, כי זה כבר נאמר 3 פעמים בשנים הקודמות.

צבי הנדל: כשמתחייבים צריך גם לקיים.

צבי הנדל: עדיף להתחייב על פחות, אבל לקיים ולא לפזר הבטחות.

צבי הנדל: האם אכן אחרי שהתקציב יאושר, מה שכתבתם בתקציב שיהיה ערוץ חדש יתקיים, או לא?

אורי פורת: יתקיים.

צבי הנדל: אני מקווה.

צבי הנדל: אין לי מושג איך עושים שיניים.

צבי הנדל: אני יודע בוודאות מוחלטת שאם היינו מסכימים לעשות שיניים, יכולנו לעשות, אין לי ספק.

צבי הנדל: גם חוק נולד בשביל לשנות אותו.

צבי הנדל: יש הרבה פרות קדושות ששוחטים, אבל כנראה שאנחנו לא מעוניינים ואנחנו נהנים שיורקים לנו בפרצוף.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אחרי הדיון הלא פורמלי שהיה באותו לילה, אני רוצה בנתונים הנוכחיים להגיש הצעה להצבעה שתסכם את מה שנאמר פה.

מאיר שטרית: אני מציע את ההחלטה הבא: הוועדה מאשרת את תקציב רשות השידור והאגרה בכפוף לתנאים דלהלן: 1.

מאיר שטרית: הרשות, האוצר ומנכ"ל משרד ראש הממשלה ידווחו לוועדה אחת לשלושה חודשים על התקדמות תוכנית ההבראה וקיום התחייבויות המנכ"ל והיו"ר של הרשות לוועדה.

מאיר שטרית: 2.

מאיר שטרית: באין ביצוע הבראה עד תקציב 2001, הוועדה לא תאשר את התקציב לשנת 2001.

ויצמן שירי: אני רק מבקש לפני ההצבעה התייעצות סיעתית.

צבי הנדל: אם כבר ביקשת רוויזיה, אי אפשר לבקש התייעצות סיעתית.

אלי גולדשמידט: זאת לא תהיה התייעצות סיעתית.

אלי גולדשמידט: אני אעשה הפסקה.

אלי גולדשמידט: ההתייעצות הפעם לא תהיה סיעיתית.

אלי גולדשמידט: כולם יוכלו להכנס לחדר שלי.

שלום שמחון: אני חושב שאחרי הצעת הסיכום של מאיר שטרית הדברים שלי מתייתרים.

שלום שמחון: אני מקבל את הסיכום, אבל אני רק מציע ליושב ראש הוועדה שלא נחכה לתקציב רשות השידור לתחילת השנה, אלא נקיים את הדיון על התקציב בממשלה.

שלום שמחון: אני מציע שבשנה הבאה נקיים את הדיון על תקציב רשות השידור במסגרת הדיונים על יתר המשרדים, ואז ממילא אי אפשר יהיה לפתוח את השנה אם הדבר הזה לא יקרה.

אמנון כהן: לאור ההתייחסות לתקציב ערוץ 33 שהעלינו, רשות השידור היתה צריכה להעביר תקציב מסעיף אחר על מנת שהפעילויות האלה יימשכו.

אמנון כהן: על זה לא קיבלנו תשובה בהתייחסויות שלכם.

אמנון כהן: בסעיף ג3 שמדבר פה על השידור בשפה הבוכרית, לא כתוב בכמה זמן מגדילים את זמן השידור.

אמנון כהן: לא מצויין כאן ממתי זה מתחיל ומאיזה תקציב.

אמנון כהן: אני רוצה לדעת.

אמנון כהן: זה סתם נראה באוויר.

ישראל כץ: אני מציע להוסיף להחלטה שמאיר שטרית הקריא, שכאשר הרשות תגיע לדיון בעוד 3 חודשים היא תצטרך להציג את הביטוי המעשי של אותן התחייבויות.

מאיר שטרית: זה כתוב בהחלטה.

אמנון כהן: האם אפשר בתוכנית ההבראה שתתגבש במהלך שנת 2000 לשקול את הנושא הזה של הפרדת רשות רדיו מרשות הטלוויזיה כך שכל אחד יפעל כמשק סגור?

אמנון כהן: אני חושב שנלקחים כספים מגוף רווחי לגוף שאינו רווחי.

אמנון כהן: אני חושב שזה לא תקין.

אמנון כהן: כל אחד צריך להיות משק כספים סגור.

אמנון כהן: לנושא ערוץ 33 אני מבקש לקבל תשובה.

סופה לנדבר: אדוני המנכ"ל, מספקת אותי העובדה שלא יהיה קיצוץ ברדיו רקע.

סופה לנדבר: אני רוצה לדעת אם התוכניות בשפה הבוכרית יהיו על חשבון רדיו רקע או בנפרד.

סופה לנדבר: אני לא מבינה למה לא כתוב שום דבר לגבי ציוד לרדיו רקע.

סופה לנדבר: אני חושבת שהם עובדים בתנאים לא תנאים.

סופה לנדבר: אני מבקשת ודורשת שהשנה זה יתוקן.

סופה לנדבר: אני מצטרפת לדברים שנאמרו לגבי ערוץ 33.

סופה לנדבר: אני חושבת שצריך להיות סעיף שאנחנו נבין בצורה ברורה מאיזה מקומות ומאיזה מקורות הם יקבלו את התקציבים לתמיכה.

סופה לנדבר: אני מרשה לעצמי להגיד לך הערה ישנה אבל משמעותית על העלייה ממדינות חבר העמים.

סופה לנדבר: לפני כמה ימים, בערוץ הראשון, היה שידור ממדינת ישראל לברית המועצות, ובתוכנית היתה פוליטיזיציה.

סופה לנדבר: התוכנית לא שיקפה את המציאות.

סופה לנדבר: אני מבקשת ממך להתייחס לתוכנית, לבדוק אותה, לראות אותה.

סופה לנדבר: התוכנית היתה לקויה.

סופה לנדבר: אני חושבת שהתוכנית היתה צריכה לשקף את העליה, את המצב של העליה, את התרומה של העליה.

מאיר פרוש: אני יודע שאחת הסיבות שלא נותנים לערוצי הקודש תדרים זה מכיוון שיש מצוקה בתדרים.

מאיר פרוש: אני מבין שלרשות השידור יש כ-40 תדרים.

מאיר פרוש: האם במסגרת הרה-אורגניזציה שאנחנו עושים עכשיו תהיה דרך להקצות מספר תדרים ממה שיש לרשות השידור לאותם ערוצי קודש כדי שהאוכלוסייה הזאת תוכל לקבל את האפשרות להתבטא?

עופר חוגי: אני חושב שאחד הסעיפים החשובים שצריכים להיות זה שיהיה חשב מלווה לרשות השידור מהיום, על-מנת שהוא יהיה אחראי.

עופר חוגי: אני מתפלא על האוצר שזאת לא היתה הדרישה האלמנטרית שלו.

עופר חוגי: בכל מקום אם יש חריגה של תקנים יש דרישה של חשב מלווה.

עופר חוגי: זאת לא פגיעה בוועד המנהל.

עופר חוגי: אנחנו רוצים לדעת מה הכיוון של תוכנית ההבראה, ואנחנו רוצים שזה יצורף לאישור שלנו.

ישראל כץ: אני רוצה לחדד את הדברים של מאיר.

ישראל כץ: הנהלת רשות השידור תדווח לוועדת הכספים בתוך שלושה חודשי על תוכנית הבראה מקפת לרשות השידור.

אלי גולדשמידט: אצל מאיר שטרית היה כתוב כל שלושה חודשים.

ישראל כץ: אני אומר שבהמשך תמסור דיווחים אחת לשלושה חודשים על התקדמות בביצוע תוכניות ההבראה.

אלי גולדשמידט: מקובל עליך הניסוח הזה?

מאיר שטרית: אין לי התנגדות.

ישראל כץ: עד למועד זה של הדיון יינתן ביטוי מעשי להתחייבויות הנהלת רשות השידור כלפי ועדת הכספים, כולל בנושא הפקת המקור והתביעות הפרטניות.

ישראל כץ: זה לדעתי סוגר את העניין.

אלי גולדשמידט: אנחנו צריכים לנסח את זה.

אלי גולדשמידט: אני מציע, אנה, שניקח את הנייר של מאיר פלוס התוספת שהציע ישראל כץ.

ויצמן שירי: היתה התחייבות בפעם הקודמת בדיונים שיוקם אולפן.

ויצמן שירי: גם היום יש צוות, רק אין לו ציוד.

אורי פורת: כל מה שכתוב יבוצע.

אלי גולדשמידט: אני רוצה לאפשר למנכ"ל משרד ראש הממשלה לומר לפרוטוקול משהו בנושא ערוץ 33.

אלי גולדשמידט: בקשה.

יוסי קוצ'יק: אנחנו, על פי בקשת יושב ראש הוועדה, נבחן את נושא ערוץ 33 כדי לשמור על מעמדו המיוחד בכל הקשור לנושא השידורים, וכן נבחן את נושא הפרסומות לערוץ כדי לסייע במימונו.

יוסי קוצ'יק: אמר לי יושב ראש ועדת הכספים שאגף התקציבים במשרד האוצר גם הוא מוכן לבדוק את הנושא הזה.

יוסי קוצ'יק: האם זה נכון?

יואל נווה: כן.

אמנון כהן: עד שיבדקו צריך 7 מיליון שקל.

ראובן ריבלין: לפי החוק הקיים אנחנו יכולים לאפשר לערוץ 33 לקבל את תקציבו מאגרת רשות השידור?

אלי גולדשמידט: זה שידור לוויני.

אלי גולדשמידט: לדעתי, יש סמכות לשר האוצר לאשר פירסומות, אבל אני לא יודע.

אלי גולדשמידט: הנושא ייבדק.

אלי גולדשמידט: גם אגף התקציבים הודיע שהוא שוקל את זה בחיוב, הוא לא קובע מסמרות.

אלי גולדשמידט: אני רוצה את כל מה שנאמר פה לעגן .

אלי גולדשמידט: אנחנו בדיון בוועדה עשינו משהו.

אלי גולדשמידט: יכול מאוד להיות שאנשים התייחסו למשהו הזה לא כדבר חשוב, גדול, אבל בסך הכל אפילו באיזה שהוא מקום התכוונו או קלענו לחלק מהביקורת של דוח הממונה על השכר, כי חלק מההמלצות שהתקבלו היו העברת כספים מתקציב שעות נוספות, שבמקרים מסויימים ברשות השידור הוא מאוד מוגזם, לכיוון תכנים והפקות מקור.

אלי גולדשמידט: זה אחד הנושאים שטיפלנו בהם במסגרת הדיון בתקציב.

אלי גולדשמידט: אני חושב שבהחלט אפשר להתברך בדברים.

אלי גולדשמידט: אנחנו, עוד לפני דוח ועדת ורדי, קיבלנו התחייבות ממנכ"ל משרד ראש הממשלה, כאן אצלינו - אומנם בהתייעצות לא פורמלית, אבל העניין היום אושר במסמך ובהתחייבות שלו כאן בוועדה - שתהיה תוכנית הבראה.

אלי גולדשמידט: כולם שותפים לדיעה שצריכה להיות תוכנית הבראה.

אלי גולדשמידט: יכול להיות שהאוצר יצטרך גם לתת עזרה כדי לבצע את אותה תוכנית הבראה, כי אתה לא יכול לצמצם כוח אדם או להוציא אנשים לפנסיה עם הכנסה חודשית של 70% מ-3000 שקל.

אלי גולדשמידט: זה דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת.

אלי גולדשמידט: לכן צריך שתהיה תמיכה של האוצר במהלך הזה.

אלי גולדשמידט: יוסי קוצ'יק לבד עם יצחק הרצוג לא יוכלו להכריע מבלי שהאוצר יבין שיש פה צורך לממן מימון כדי לחסוך בעתיד וכדי לייעל בעתיד.

אלי גולדשמידט: את הדבר הזה אנחנו נבחן במהלך השנה הקרובה וננסה לוודא שאכן הדברים מבוצעים.

אלי גולדשמידט: אנחנו ועדה אחראית.

אלי גולדשמידט: אנחנו לא רק ועדה אחראית, אנחנו ועדה שמאוד מאוד איכפת לה מהשידור הציבורי במדינת ישראל.

אלי גולדשמידט: אנחנו מבטאים את זה לא רק בדיון בנושא תקציב רשות השידור, אלא יום יום כאשר אנחנו עוסקים בנושא של הקמת הערוץ השלישי.

אלי גולדשמידט: השידור הציבורי הוא נדבך מרכזי בדמוקרטיה הישראלית.

אלי גולדשמידט: אני לא אומר את זה פה לא בשביל למצוא חן בעיני מישהו ולא בשביל הפרזה, אלא אני חושב שזה אמיתי, וזאת תחושתם של כל חברי הוועדה גם אם יש להם טענות כאלה או אחרות בתנאים כאלה או אחרים.

אלי גולדשמידט: אני חושב שלהיום לא לאשר את התקציב ולא לאשר את האגרה, פירושו גזר דין מוות על השידור הציבורי במדינת ישראל.

אלי גולדשמידט: אסור לנו לעשות את הצעד הזה.

אלי גולדשמידט: אנחנו צריכים לשמור על רשות השידור.

אלי גולדשמידט: צריך לעשות את זה כך שרשות השידור תתייעל ותעבוד נכון יותר ותשרת את המטרה שבבסיס חוק רשות השידור כפי שהוא היום וכפי שהוא יהיה בעתיד אם יהיו תיקונים כאלה ואחרים.

אלי גולדשמידט: אני מקבל את ההצעה שהציע ישראל כץ, שהציע מאיר שטרית וויצמן שירי, שאנחנו נקיים דיון בתוך 3 חודשים.

אלי גולדשמידט: אני פונה כאן גם ליוסי קוצ'יק וגם להנהלת רשות השידור, שבחודש יוני השנה יבואו אלינו עם תוכנית הבראה.

אלי גולדשמידט: ברור שהתוכנית לא תיושם ולא תגמר עד חודש יוני, אבל אנחנו קוצבים את הזמן.

אלי גולדשמידט: כפי שביקש ישראל, אנחנו רוצים לקבל תוכנית הבראה.

אלי גולדשמידט: תוכנית הבראה היא בשלבים, היא על פי לוח זמנים, היא על פי הקצאת תקציבים.

אלי גולדשמידט: אנחנו נקיים דיווח רבעוני על רשות השידור.

מאיר פרוש: היתה התייחסות לנושא התדרים?

אלי גולדשמידט: אני אבקש שהם יתייחסו לנושא הזה.

אלי גולדשמידט: יש פה מסמך כתוב, חתום על ידי שני המנהלים הבכירים של הרשות – המנכ"ל ויושב ראש הוועד המנהל.

אלי גולדשמידט: זה הוקרא לוועדת הכספים.

אלי גולדשמידט: זה מקבל את המימד הציבורי שלו ואת ההתחייבות הציבורית הן לגבי הנושא של הסטה לכיוון הפקות מקור, והן לגבי הנושא של ההתחייבויות הפרטניות.

אלי גולדשמידט: בתוך ההתחייבויות הפרטניות, היו פה כמה אנשים שהסתייגו מכך שחברי כנסת מביאים עמדה שצריך להגדיל את השידורים בשפה הבוכרית, למשל.

אלי גולדשמידט: אני חושב שזה לגיטימי לחלוטין שחברי כנסת שמייצגים כאן ציבורים שהם ציבורים יותר חלשים, הם עולים חלשים, או לחילופין, תביעה צודקת, אמיתית, שהציג אותה מי שמייצג כאן את הנגב, חבר הכנסת ויצמן שירי, שתהיה פעילות אמיתית שתסקר את מה שקורה בנגב, שתתן ביטוי לעשייה בנגב ושיינתנו לכך האמצעים – גם אולפן, גם צוות קבוע שיעבוד שם.

ראובן ריבלין: אני מאוד אוהב את ויצמן ואת איזור בחירתו, אבל יש גבול.

ויצמן שירי: רובי, מה זה יש גבול?

ויצמן שירי: שגובים 40 מיליון שקל ואין..

ויצמן שירי: אולי יש גבול לזה שהכל מרוכז כאן בירושלים?

אלי גולדשמידט: עלתה פה שאלה של חבר הכנסת פרוש לגבי התדרים.

אלי גולדשמידט: אני מבקש מגיל סמסונוב לענות על זה בקצרה, ואני רוצה לעבור לקריאת המסמך.

אבשלום וילן: שאלנו קודם על הבעיה של המימון הנוסף.

אבשלום וילן: יש שאלה גם בנוגע לשידורי הספורט.

אבשלום וילן: אני הצעתי בפעמים הקודמות שבשידורי הספורט הם יוכלו לקבל עבור פירסומות.

אבשלום וילן: שיגידו מה המצב המשפטי, אולי ניתן גם את זה לפתור.

אלי גולדשמידט: אתם יכולים לענות על זה?

סמדר אלחנני: יש את מה שבזק רושמת לעצמה כהכנסה עבור המשדרים, ומה שרשות השידור רושמת כתשלום לבזק.

סמדר אלחנני: מה שצריך להבטיח זה ששני המספרים האלה יהיו זהים.

סמדר אלחנני: בעקבות ועדת גרונאו שאמרה שהתשלום עבור המשדרים לא צריך להיות מסובסד על ידי בזק, אני חושבת שצריך פעם אחת להבטיח שבזק לא תעלה תעריפים בגלל שהיא לא קיבלה את התשלום מרשות השידור.

סמדר אלחנני: ברגע שעושים סדר בתקציבים, אני חושבת שאת הנקודה הזאת צריך להבטיח.

סמדר אלחנני: הם אומרים בדוח של בזק לוועדת הכספים שזה לא סוף הסיפור.

סמדר אלחנני: אני חושבת שצריך בבת אחת לעשות סוף לסיפור הזה, לא בשלבים.

סמדר אלחנני: מטילים על רשות השידור משימות סוציאליות.

סמדר אלחנני: אי אפשר להטיל על רשות השידור במצבה הנוכחי משימות סוציאליות, זאת אומרת להבטיח שהתשלום עבור ההנחה לגימלאים מסודר מתקציב המדינה.

סמדר אלחנני: כל ההנחות שמטילים על רשות השידור, מי שמחליט עליהן הוא זה שצריך אותן.

סמדר אלחנני: המספרים לא מסתדרים בין מה שיש במשרדי הממשלה ובין מה שיש בתקציבי הרשות.

אלי גולדשמידט: זה גם דבר שצריך להכלל במסגרת תוכנית ההבראה.

סמדר אלחנני: צריך יתרת פתיחה, לא רק תקציב.

אלי גולדשמידט: תודה.

אלי גולדשמידט: אתם יכולים להכנס לנושא של התדרים?

גיל סמסונוב: לגבי השאלה של התדרים, אז כמובן שאנחנו לא אמורים לנדב תדרים החוצה.

גיל סמסונוב: זאת לא שאלה שתלויה בנו.

גיל סמסונוב: בתוך רשות השידור ההחלטה שהתקבלה בחודשים האחרונים היתה בעצם להכפיל את רשת א', שהיום היא לא מעוצבת והיא לא מבודלת, ולהפוך אותה לרשת תרבות אחת ולרשת מסורת שנייה.

גיל סמסונוב: אנחנו נקבל פה את רשת א', שהיום היא רשת שמשלבת תרבות ומסורת, בשתי רשתות.

גיל סמסונוב: הדבר יתן פתרון לשני נושאים שהועלו גם כאן וגם על ידך.

אלי גולדשמידט: אני רוצה להקריא את נוסח ההחלטה, שאני אוסיף אליו עוד הערה שהתבקשה על ידי אמנון כהן.

אלי גולדשמידט: ועדת הכספים מאשרת את תקציב רשות השידור בכפוף לכל התחייבויות הרשות שפורטו במכתב הרשות לוועדה מיום 23.2.2000.

אלי גולדשמידט: עד ליום 1.6.2000 מתחייבים רשות השידור ומנכ"ל משרד ראש הממשלה: א.

אלי גולדשמידט: לדווח לוועדת הכספים על פרטי תוכנית ההבראה המקפת שתוחל לגביה.

אלי גולדשמידט: ב.

אלי גולדשמידט: לדווח לוועדת הכספים על ביצוע ההתחייבויות העקרוניות והפרטניות של הרשות בבניית תקציב 2000.

אלי גולדשמידט: ג.

אלי גולדשמידט: לדווח לוועדה כל שלושה חודשים, החל ביום 1 ביוני 2000, על התקדמות ביצוע תוכנית ההבראה.

אלי גולדשמידט: ד.

אלי גולדשמידט: אם לא יתקיימו התנאים שפורטו לעיל, ועדת הכספים לא תאשר לרשות השידור תקציב לשנת 2001.

אלי גולדשמידט: פרט לכך, יש פה בקשה שהאוצר ואתה כמנכ"ל משרד ראש הממשלה תבדקו ותשקלו אם אפשר לתת סכום לגישור עד להחלטה אם תתקבל בנושא ערוץ פירסומות בערוץ 33.

יואל נווה: אין הגדלת תקציב לערוץ 33.

אמנון כהן: אין הגדלה, אבל זאת התחייבות משנת 1999.

מאיר שטרית: אני מציע להגדיל את האגרה בעוד 5 שקלים, ואת התוספת הזאת לתת לערוץ 33.

אלי גולדשמידט: אני מבקש שתבדקו את העניין הזה.

ויצמן שירי: לגבי העניין הזה שדיברתי עם אורי, הם כנראה פיספסו, כי לא מופיע הקטע של האולפן.

ויצמן שירי: בצורה הזאת יווצר מצב שהם יגידו: עמדנו בהתחייבות שלנו על ידי כך שדאגנו להעסיק צוות.

אלי גולדשמידט: אתה מוכן להתחייב?

אורי פורת: אמרתי את זה יותר מפעם אחת.

מוטי לוי: יותקן סיב אופטי שיאפשר שידור ישיר מבאר שבע לאולפן בירושלים.

ויצמן שירי: אבל זה לא מופיע כאן.

אלי גולדשמידט: מוטי לוי יוסיף, מעבר לכתוב במסמך, את הדברים הבאים.

מוטי לוי: יותקן סיב אופטי מבאר שבע לאולפן בירושלים שיאפשר שידור ישיר מבאר שבע לירושלים.

סופה לנדבר: מה עם ציוד לרדיו רקע?

אלי גולדשמידט: במסגרת הדיווח, דיברנו כאן על תהליך כולל של שידרוג כל הסיפור של השידור לעולים החדשים.

אלי גולדשמידט: אנחנו עושים את זה דרך הגדלת שעות השידורים בבוכרית, דרך זה שמנכ"ל משרד ראש הממשלה הודיע פה לפרוטוקול שהנושא של ערוץ 33 ייבדק באופן מיוחד בעיקר בנושא של השידורים לעולים, ואני מוסיף לעניין הזה גם את נושא שידורי רדיו רקע, קרי שיפור הציוד והתאמת תנאים סבירים גם לשידורי רדיו רקע.

אלי גולדשמידט: אני מצביע על הרוויזיה.

אלי גולדשמידט: מי שמצביע בעד הרוויזיה, מצביע בעד אישור התקציב.

אלי גולדשמידט: רוויזיה ראשונה לגבי אישור התקציב.

אלי גולדשמידט: מי בעד הרוויזיה, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 9 נגד – 2 הרוויזיה התקבלה.

אלי גולדשמידט: מי בעד אישור תקציב רשות השידור, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 9 נגד – 3 תקציב רשות השידור אושר תוך זה שהתחייבו לקיים את ההחלטה של ועדת הכספים כפי שהקראתי אותה.

אלי גולדשמידט: מי בעד הרוויזיה בנושא האגרה?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 9 נגד – 2 אושר מי בעד אישור אגרת השידור, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 10 נגד – 2 אושר.

אלי גולדשמידט: מי בעד הרוויזיה בנושא ערוץ 33, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 9 נגד – 0 אושר.

אלי גולדשמידט: מי בעד התקציב של ערוץ 33?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 11 נגד – 0 אושר מי בעד ההחלטות כפי שהצגתי אותן כאן, כולל התוספות לגבי ערוץ 33, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 12 נגד – 0 אושר תקציב רשות השידור והאגרה אושרו.

אלי גולדשמידט: אנחנו, כנראה, מן הסתם, נמשיך להיות ועדת הכספים גם בשנת 2001, למרות תקוות מסויימות בכנסת הזאת, ואני אומר לכם שאם תוכנית ההבראה לא תבוצע, האידיאליה שראיתם עכשיו בסוף הישיבה לא תחזור על עצמה בשנה הבאה.

אלי גולדשמידט: תודה רבה, ובהצלחה.

אלי גולדשמידט: הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון – כפל קצבה), התש"ס - 2000

אלי גולדשמידט: אני מחדש את הישיבה.

מאיר שטרית: בשבוע האחרון הצבענו פעמיים בוועדה גם על החוק וגם על הרוויזיה, והחלנו בקשה של הממשלה להקציב 500 אלף שקל לעניין של הוועדה לרעידות אדמה.

ישראל כץ: אישרנו את זה אתמול.

מאיר שטרית: אף על פי כן, הדבר נפל פעמיים.

מאיר שטרית: אני גיליתי שהאיש כבר עובד חודשיים ומקבל משכורת מהמדינה במשך חודשיים.

מאיר פרוש: באיזה משרד?

מאיר שטרית: משרד התקשורת.

מאיר שטרית: בשביל מה מביאים לנו את זה לאישור?

מאיר שטרית: זאת פשוט בדיחה.

מאיר שטרית: אנחנו מצביעים נגד פעמיים, והאיש עובד ומקבל משכורת.

מאיר שטרית: אני רוצה לקבל אינפורמציה אם זה נכון, ואם זה נכון, אני רוצה לדעת ממתי הוא עובד, כי לדעתי זאת עבירה על חוקי המדינה .

אלי גולדשמידט: הנושא יבורר על ידי איוור.

אלי גולדשמידט: אברהם, תציג את שתי הצעות החוק.

אברהם הירשזון: אדוני היושב-ראש, ישנן פה שתי הצעות חוק בנושא נכי רדיפות הנאצים.

אברהם הירשזון: האחת היא הצעת חוק שמתייחסת למי שהיה על אדמת גרמניה בתאריך ה1.1.1947 וכיום אינו יכול לתבוע את הזכאות לא ממשלת גרמניה ולא ממשלת ישראל.

אברהם הירשזון: אנחנו בהצעה מבקשים לתקן את זה.

אלי גולדשמידט: לתקן את זה כך שמי שהיה גם אחרי ה1.1.1947?

אברהם הירשזון: אחרי ה1.1.1947 אין בעיה.

אברהם הירשזון: מי שהיה עד 1.1.

אברהם הירשזון: 1947 היה יכול לתבוע מגרמניה את הזכאות.

אברהם הירשזון: חלק מהאנשים אכן תבעו.

אברהם הירשזון: חלק מהאנשים שהיו באותו זמן על אדמת גרמניה היו ילדים, הם לא ידעו שאפשר לתבוע.

אברהם הירשזון: מדינת ישראל שילמה להם בזמנו, עד לפני שנתיים, שלוש, כספים, ולאחר מכן היא הפסיקה לשלם.

אברהם הירשזון: למעשה, מדינת ישראל לא צריכה לשלם שום דבר.

אברהם הירשזון: מדוע נזקקים אנחנו לתשלום ממדינת ישראל?

אברהם הירשזון: משום שמדינת ישראל חתמה בהסכם השילומים עם גרמניה ואמרה שהיא לוקחת לעצמה את כל הכספים שמגיעים לנכי רדיפות הנאצים.

אברהם הירשזון: היא עשתה זאת, כי היא רצתה למנוע מנכי רדיפות הנאצים להגיש תביעות לגרמנים.

אברהם הירשזון: באותו רגע, מה שעשתה המדינה, היא נכנסה לכיסים הפרטיים של נכי רדיפות הנאציים ומנעה מהם את ההגשה לממשלת גרמניה.

אברהם הירשזון: לכן התביעות הן נגד ממשלת גרמניה.

אברהם הירשזון: אנחנו תיקנו חלק מהחוקים.

אברהם הירשזון: חלק מהחוקים עדיין זקוקים לתיקון, כמו החוק הזה שמדבר על ה1.1.1947.

אלי גולדשמידט: זאת אומרת שעכשיו מי שהיה על אדמת גרמניה עד ל1.1.

אלי גולדשמידט: 1947 יהיה גם זכאי.

אברהם הירשזון: כפי שהמדינה נהגה איתו לפני כמה שנים והיום היא לא נוהגת כך.

אלי גולדשמידט: מה היה לפני כמה שנים?

אברהם הירשזון: נתנו.

אברהם הירשזון: לא התחשבו.

אלי גולדשמידט: מה סידרי הגודל מבחינה תקציבית?

אברהם הירשזון: תראה, הממשלה טוענת שזה בין 160 עד 300 מיליון.

אברהם הירשזון: אני חושב שזה מוגזם מאוד.

אברהם הירשזון: אין פה עניין של סדר גודל, משום.

אברהם הירשזון: .

אלי גולדשמידט: אני שואל את זה, כי זה מחייב.

אלי גולדשמידט: .

אברהם הירשזון: בסדר, אבל בעיקרון אין פה עניין של סדר גודל.

אלי גולדשמידט: מדובר על עלות שנמשכת?

אברהם הירשזון: מדובר על אנשים שלא פנו מכיוון שהמדינה בזמנו טיפלה רק בנכויות פיזיות.

אברהם הירשזון: היום, אצל ניצולי שואה כשהם מזדקנים יש גם נכויות נפשיות.

אברהם הירשזון: אי אפשר למנוע מהם לתבוע היום את כספם בנושא הזה.

אברהם הירשזון: ישנם חברי קיבוץ שלא רצו מעולם לתבוע, והיום הם שינו את דעתם.

אברהם הירשזון: אני חושב שחובתה של מדינת ישראל להענות לנושא הזה.

אברהם הירשזון: הנושא השני הוא הנושא של הביטוח הלאומי, שנוהג כיום להפחית מהגימלה המגיע לנכי רדיפות הנאצים את גימלת הזיקנה המגיעה להם.

אלי גולדשמידט: לא היתה התחייבות של הממשלה שלא לעשות את זה?

רוני ארד: דובר על משהו אחר.

אברהם הירשזון: אם משווים בין נכה רדיפות הנאצים שקיבל את גימלתו ממדינת ישראל, שהגיע לארץ עד 1953, ובין נכה גימלאות נאצים באותה רמה שקיבל מגרמניה עד לפני שנתיים, אז זה שקיבל ממדינת ישראל קיבל שליש מזה שקיבל מגרמניה.

אברהם הירשזון: רק לאחר שהלכתי לבג"ץ, מדינת ישראל נאלצה להוסיף להם.

אברהם הירשזון: ברגע שמדינת ישראל באה וטוענת היום שהיא השוותה את התגמולים, היא מכניסה לתוך העניין את תוספת הנצרך.

אברהם הירשזון: היום באה מדינת ישראל ומתנגדת.

אברהם הירשזון: אני חושב שזה דבר שלא יעשה.

אברהם הירשזון: אני מבקש לאשר את שתי ההצעות האלה.

אנה שניידר: סעיף 4א לחוק קובע, "שנכה נצרך, שדרגת נכותו אינה פחותה מ-50% ואין לו הכנסה נוספת, ישולם לו במקום התגמול שהיה משתלם לו, תגמול בשיעור מסויים.

אנה שניידר: " הכנסה נוספת מוגדרת: "הכנסה של נכה מכל מקור שהוא, חוץ מתגמולים לפי חוק זה.

אנה שניידר: " על מנת לאפשר את ההצעה של חבר הכנסת הירשזון, מה שאנחנו הצענו בנוסח החוק זה קודם כל בהגדרה של הכנסה נוספת להוציא את הקיצבה לפי חוק הביטוח הלאומי, ולמחוק את סעיף 4ב, שאומר: "הזכאי בחוק פלוני לקיצבת זיקנה לפי חוק ביטוח לאומי, ינוכה מהתגמול הנצרך המשתלם לו לאותו חודש, לפי סעיף 4א, סכום השווה לקיצבת הזיקנה.

אנה שניידר: " את הסעיף הזה מבטלים, וכך בעצם מממשים את כוונתו של המציע.

סמדר אלחנני: הרזרבה לא יכולה להיות מקור תקציבי לכיסוי הוצאה שהיא ודאי לא הוצאה חד פעמית.

סמדר אלחנני: לצערינו הרב, היא הוצאה שתלך ותפחת, כי הרי הדור הזה הולך ופוחת, אבל עדיין זאת הוצאה שלא נגמרת בשנה אחת.

סמדר אלחנני: ראיתם את מצב הרזרבה עכשיו, בפברואר, שכבר כמעט נגמרה.

סמדר אלחנני: מוכרחים למצוא לזה מקור שהוא בערך לאותה תוחלת זמן של ההוצאה הזאת, לפחות ל-5, 10, 15 שנה.

אלי גולדשמידט: אבל ההוצאה כאן לא מדברת על הרזרבה של שנת 2000.

אלי גולדשמידט: ההצעה של המציעים אומרת בעצם שהמקור התקציבי של הרזרבה יחול לגבי כל אורך התקופה.

אלי גולדשמידט: זה לא שהרזרבה עכשיו נגמרה וכתוצאה מזה אפשר..

אלי גולדשמידט: מה שאותי מעניין זה אם יש הערכה כמה זה לשנה, כי כאשר מדברים על סכום של 90 מיליון או 300 מיליון.

אלי גולדשמידט: .

רוני ארד: זה לשנה.

רוני ארד: מדובר בעלויות ישירות של הצעת החוק וגם בעלויות עקיפות.

רוני ארד: מדובר רק על נכי רדיפות הנאצים, אבל צריך לזכור שיש גם את נכי המלחמה בנאצים.

רוני ארד: זה לגבי הכפל גימלה.

רוני ארד: צריך להוסיף לפחות עוד 50%, מה שאומר שזה לא 100 מיליון הכפל גימלה אלא 150 מיליון שקל בשנה.

אלי גולדשמידט: תגיד לי, מי שקיבל פיצויים מגרמניה לא הפחיתו לו מקיצבת הזיקנה, נכון?

אברהם הירשזון: לא.

רוני ארד: מי שמקבל פיצויים מגרמניה, מגיעה לו השלמת הכנסה מביטוח הלאומי.

אלי גולדשמידט: ואם הוא לא עומד בקריטריונים של השלמת הכנסה, הוא מקבל קיצבת זיקנה מהביטוח הלאומי?

רוני ארד: גם לנכי רדיפות הנאצים שהם לא נצרכים והם לא נזקקים ומקבלים קיצבה ממדינת ישראל, לא מנכים מתקציבם.

אברהם הירשזון: אני רוצה לומר לך, שבאף מקום בעולם לא מחשיבים את הגימלה הזאת לצורך ניכויים במס.

אברהם הירשזון: רק במדינת ישראל מחשיבים.

אבשלום וילן: אני מאוד תומך בהצעות החוק האלה, אבל יש לי בעיה עם העלות הזאת ומה עושים איתה.

אברהם הירשזון: זאת לא עלות כזאת.

אבשלום וילן: אני קיבלתי הערכה תקציבית מעוזי לוי על הצעת חוק שלי.

אבשלום וילן: אמר לי שר האוצר: 750 מיליון שקל לא יכול להיות.

אבשלום וילן: אמרתי לשר האוצר שאני עומד מאחורי התחשיב שלי, שבין 40 ל-50 מיליון לא יכול להיות.

אבשלום וילן: הראיתי לכלכלן עוזי לוי באיזה הערכות מדובר.

אבשלום וילן: אני חושב שאנחנו לא יכולים לדון לקריאה ראשונה בלי לראות את ההנחות, בלי שסמדר תתן לנו חוות דעת, כי אינטרפטציות יכולות לשנות את כל העסק.

רוני ארד: אני יכול להסביר את ההנחות האלה.

אלי גולדשמידט: למה שלא תתחילו לנהוג כך שכל פעם שאתם עושים הערכה תקציבית תביאו לנו נייר?

רוני ארד: קיבלנו את זה רק לפני שעה.

רוני ארד: מי שמטפל בזה זה הלשכה לשיקום נכים.

רוני ארד: היום בלשכה לשיקום נכים 50% מהפניות ללשכה נדחות רק כתוצאה מזה שלא מגיע להם לפי הסכם השילומים.

רוני ארד: הם מעריכים את זה בין 10 אלפים ל-15 אלף אנשים שמגיע להם.

אלי גולדשמידט: אני מציע שנאשר את הצעת החוק.

אלי גולדשמידט: אנחנו נמצאים בשלב שבין קריאה טרומית לראשונה.

רוני ארד: גם היום אנשים שהם לא נכי רדיפות הנאצים, שהם נזקקים, מקבלים השלמת הכנסה מביטוח הלאומי, שזה אפילו פחות מחצי ממה שמקבל.

רוני ארד: .

אברהם הירשזון: אתם מחשיבים להם גם אם יש להם חיסכון בבנק של 5000 שקל.

רוני ארד: בעניין של כפל הגימלה, מי שמקבל השלמת הכנסה מביטוח לאומי, שזה בעצם המקביל לקיבצת נזקק ונצרך רק שזה חצי מהתשלום, גם כן מנכים לו את קיצבת הזיקנה.

רוני ארד: הצעת החוק הזאת פוגעת באחד העקרונות הכי חשובים של ביטוח לאומי.

שי סומך: לפי הבנתינו, הבעיה של אותם ניצולי שואה היא לא הסכם השילומים, כי הסכם השילומים לא חל עליהם, אלא הבעיה שלהם היא סיום תקופת ההתיישנות על פי החוק הגרמני ב1969.

שי סומך: זו לא איזו השפעה של ישראל אלא השפעה של גרמניה.

אלי גולדשמידט: אני לא מתעלם מהיבטים תקציביים של כל נושא ונושא, אבל יש תחושה קשה על הפגיעה המאוד גדולה שנעשתה בשנות ה-50 באוכלוסייה שהגיעה כפליטים מאירופה, אחרי שהם היו במהלך השואה במחנות.

אלי גולדשמידט: אני חושב שצריך לעשות צדק עם אותם אנשים, מה גם שהם נמצאים בערוב חייהם.

אלי גולדשמידט: הם כבר קופחו כל כך הרבה.

אלי גולדשמידט: רטרואקטיביות אין פה.

רוני ארד: אבל המדינה לא התחייבה בשבילם.

רוני ארד: המדינה התחייבה על קבוצה מסויימת עד 1953 ולה היא נותנת.

רוני ארד: פה בעצם אומרים: מדינת ישראל לוקחת אחריות על מה שנעשה לאנשים האלה בשואה, וכל מי שלא קיבל מגרמניה מסיבותיו הוא – ואני לא מאשים אף אחד – היא עכשיו תשלם לו את זה.

רוני ארד: זה נוגד את כל העקרונות.

אלי גולדשמידט: אני לא רואה בדיון שקיימנו עכשיו דיון ממצה על כל הפרטים, כי זה קצת סבוך.

אלי גולדשמידט: יכול להיות שנצטרך ללמוד את זה יותר לעומק.

אלי גולדשמידט: מכיוון שאנחנו נמצאים בשלב שבין טרומית לראשונה והכנסת הביעה את עמדתה שהיא רוצה לתמוך בעניין הזה - לדעתי בצדק - אז אני מבקש להצביע על העלאת שתי הצעות החוק הללו לקריאה ראשונה.

אלי גולדשמידט: מי בעד?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 0 אושר.