ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 91, 2000-02-02 09:00

אלי גולדשמידט: אני פותח את ישיבת הוועדה.

אלי גולדשמידט: הנושא על סדר יומנו הוא: הארכת תוקף ערבות המדינה לחברה הישראלית לביטוח סחר חוץ.

א' פרישר: זו הארכת תוקף ערבות מדינה, ערבות מסחרית וסיכון מסחרי לטווח בינוני וארוך.

א' פרישר: זו תכנית חדשה יחסית, שעברה בוועדה לפני כשנתיים.

א' פרישר: התכנית רצה, וזו תכנית נסיונית וחדשה.

א' פרישר: לפני זה החברה לא ביצעה זאת.

א' פרישר: בסך הכל, התגובות חיוביות, ואנו מבקשים להאריך את תוקף התכנית.

א' פרישר: התכנית נותנת מענה לביטוח סיכון מסחרי, בניגוד לסיכון פוליטי.

אלי גולדשמידט: תמר, בכל פעם שחבר ועדה מדבר, תשתדלי להוציא משפט או שניים.

אלי גולדשמידט: אני קצת משפר את הדיווח לגבי מה שחברי הוועדה אומרים.

אלי גולדשמידט: אלה לא בדיוק הודעות לעיתונות, וזה יותר ON LINE.

א' פרישר: באופן מסורתי, החברה מבצעת ביטוחים לסיכונים פוליטיים לטווח בינוני וארוך.

א' פרישר: הסיכונים האלה מוגדרים כסיכוני מדינה, דהיינו סיכוני הלאמה, החרמה, הפקעה או אי העברה.

א' פרישר: לפני כמה שנים התחלנו לבחון נושא של תכנית לסיכונים מסחריים.

א' פרישר: סיכונים מסחריים הם סיכוני החברה ולא סיכוני המדינה.

א' פרישר: באופן עקרוני, זה נושא שאליו החברה לא היתה ערוכה, מכיון שזה דורש העמקה וידע לא בסיכון המדינה אלא בסיכון המסחרי הכרוך בחברה.

א' פרישר: החברה נערכה, ביצעה חוזים מול חברות דירוג, עברה קורסים להערכת שווי של חברות ויכולת פרעון.

אלי גולדשמידט: האם זה בעקבות המשברים?

א' פרישר: וזאת, זה בעקבות המשברים שהיו.

א' פרישר: התחלנו להפעיל תכנית נסיונית לביטוח מסחרי, שזה בעצם אשראי ספקים או אשראי קונים אך חברה מול חברה ולא בסיכון המדינה.

א' פרישר: לתכנית הזו יש מגבלות.

אלי גולדשמידט: נסה להסביר, אולי בדרך של דוגמא, איך יצואן ישראלי פונה אליכם ומה הם הקריטריונים.

א' פרישר: היצואן הישראלי פונה לבסס"ח, ולא פונה אלינו.

אלי גולדשמידט: מה זה "אליכם"?

אלי גולדשמידט: א' פרישר: אלינו - אנחנו האוצר.

אלי גולדשמידט: ברור.

אלי גולדשמידט: הוא פונה לבסס"ח, שהיא חברה ממשלתית השייכת למשרד התמ"ס.

א' פרישר: הבסס"ח היא חברה ממשלתית השייכת למשרד התמ"ס, ואת סיכוניה היא מגבה בביטוח משנה שהוא ערבות מדינה.

אלי גולדשמידט: מה הוא השנה היקף ערבות המדינה?

א' פרישר: לגבי ההיקף, אני מבדיל בין ביטוח לסיכון פוליטי לביטוח לסיכון מסחרי.

א' פרישר: הביטוח לסיכון פוליטי הוא 200 מליון דולר, והביטוח לסיכון מסחרי הוא המסגרת הזו שהיא גם של 200 מליון דולר.

א' פרישר: 200 מליון הדולר הפוליטיים אמורים לאפשר לחברה לייצר ביטוחים בהיקף של 1.6 מיליארדי דולרים, כאשר זו הדרך בה זה עובד: היצואן פונה לחברה ומציג את העיסקה שלו.

א' פרישר: העיסקה נבחנת ע"י הבסס"ח, ומובאת לאישור של ועדה בינמשרדית בראשות החשב הכללי, וחברים בה גם נציגי משרד התמ"ס, נציגי משרד החוץ ונציג מבנק ישראל.

א' פרישר: הוועדה הזו בוחנת את העיסקה ומאשרת אותה פרטנית, כלומר כל עיסקה לגופה.

אלי גולדשמידט: מה הוא ההיקף?

אלי גולדשמידט: נניח, לדוגמא, שליצואן יש עיסקת מכירה ב-4 מליוני שקל באוזבקיסטן.

אלי גולדשמידט: מה החלק של הסיכון המסחרי?

אלי גולדשמידט: מה החלק של הסיכון הפוליטי בתוך העניין?

אלי גולדשמידט: למה לחברה אחת כן יאשרו ולחברה אחרת לא יאשרו?

א' פרישר: בסיכון הפוליטי - ואני מבדיל בין הסיכון הפוליטי למסחרי - הוועדה הבינמשרדית היא קובעת גגות, כלומר תיקרה למדינה.

אלי גולדשמידט: האם לכל מדינה יש RATING?

א' פרישר: לכל מדינה יש מין RATING של ביטוח, והיא גם מוגדרת בשבע קטגוריות שהן מ-א' עד ו', ולפי זה גם ניתן הביטוח.

א' פרישר: בתוך התיקרה למדינה השיטה העובדת היא בדרך כלל FIFO שזה: FIRST IN FIRST OUT.

א' פרישר: זו השיטה שעובדת, כדי לא להפלות יצואנים.

אלי גולדשמידט: נניח שיש עיסקה של ארבעה מליוני דולר שמיועדת למדינה שיש בה RATING סיכון גבוה.

אלי גולדשמידט: כמה מתוך ארבעת מליוני הדולר מבוטחים?

אלי גולדשמידט: הרי אינך מבטח את כל ארבעת מליוני הדולר.

אלי גולדשמידט: א' פרישר: יש שתי רמות ביטוח, ואני מתכוון כרגע לביטוח הפוליטי ושאלת על אוזבקיסטן.

אלי גולדשמידט: זו היתה סתם דוגמא.

אלי גולדשמידט: זה לא כדי לפגוע במדינה.

א' פרישר: יש שתי רמות סיכון פוליטי: רמה אחת היא של 90% ביטוח כיסוי, ורמה שניה היא של 80% כיסוי.

אלי גולדשמידט: זה הרבה.

א' פרישר: זה הרבה מאד.

א' פרישר: אסביר את התהליך.

א' פרישר: תחילה, היצואן חייב לקבל לפחות 15% מהעיסקה כמיקדמה במזומן, כלומר מה שמבוטח מהעיסקה זה 85%.

אלי גולדשמידט: למעשה, זה 100%, כי הם כבר קיבלו 15%.

א' פרישר: מתוך ה-85% המבוטחים אנו דורשים שהבנק יקח על עצמו בין 10% ל-20% כדי לוודא שהעיסקה ראויה.

אלי גולדשמידט: חברי-הכנסת, זה מעניין.

אלי גולדשמידט: זה לא פחות מעניין מנושא הבשר.

א' פרישר: חשוב לנו, שהבנק יהיה ב-FRONT בסכום מסויים, הבנק והיצואן, כיון שיכולת שהגביה של מערכת מסחרית היא יכולת טובה יותר מאשר יכולת הגביה של המדינה.

אלי גולדשמידט: ברור.

אלי גולדשמידט: איפה הסיכון של היצואן?

אלי גולדשמידט: אתה אומר, שהבנק לוקח על עצמו 10%.

א' פרישר: לגבי סיכון היצואן, בדרך כלל, הבנק מתחלק עם היצואן בדרך כזו או אחרת, וזה תלוי בחוזקו של היצואן.

אלי גולדשמידט: האם היצואן משלם לכם פרמיה?

אלי גולדשמידט: האם הוא משלם להם פרמיה?

אלי גולדשמידט: א' פרישר: היצואן משלם פרמיה.

אלי גולדשמידט: כמה היא הפרמיה?

א' פרישר: הפרמיה נעה - תלוי בסוג המדינה - בסטנדרט בין 2.5% ל-7.5% מערך העיסקה, וזה תלוי באורך העיסקה.

א' פרישר: ככל שהעיסקה יותר ארוכה, הפרמיה יותר גבוהה.

אלי גולדשמידט: לגבי נושא סיכון פוליטי, ברור לי פחות או יותר על מה אנו מדברים, ורוצים לעודד ייצוא לארצות שהן לא מערב אירופה או ארצות-הברית.

א' פרישר: נכון.

א' פרישר: לא באות לסיכון פוליטי ארצות שאנו מגדירים אותן א', ב' ואפילו ג'.

א' פרישר: א' ו-ב' זה ארצות-הברית, מערב אירופה וחלק גדול מארצות ה-OECD וחלק - לא, ויש גם את מכסיקו, קוריאה ותורכיה.

א' פרישר: ג' זה פריפריה של מערב אירופה וחלק מארצות דרום מזרח אסיה.

א' פרישר: אלה ארצות שלא צריך בהן ביטוח פוליטי.

א' פרישר: מה שבא לביטוח פוליטי הן ארצות ד', ה' ו-ו'.

אלי גולדשמידט: כלומר, כל היתר.

א' פרישר: כל היתר.

אלי גולדשמידט: הבנתי, וזה הגיוני.

אלי גולדשמידט: למה בעצם אתם צריכים לתת ביטוח מסחרי?

א' פרישר: זו שאלה, שדנו בה הרבה מאד לפני שאישרנו זאת לפני שנתיים.

א' פרישר: יש בעיית שוק.

א' פרישר: השוק לא יודע לתת פתרון לסיכון מסחרי - ביטוח משנה לסיכון מסחרי לטווח בינוני וארוך.

א' פרישר: דרך אגב, כל הנושא הזה לא קיים בטווח הקצר.

א' פרישר: בטווח הקצר, שזה עד שנה, השוק יודע לתת פתרונות גם לביטוח פוליטי וגם לביטוח מסחרי.

אלי גולדשמידט: אתה מדבר על עיסקאות שהן לטווח ארוך.

א' פרישר: לכן, תהליך ההפרטה של בסס"ח הוא תהליך בו חותכים את הטווח הקצר מהטווח הארוך.

א' פרישר: הטווח הארוך נשאר באחריות מדינה, והטווח הקצר יוצא החוצה ומי שירכוש אותו יצטרך לבטח את עצמו בביטוח משנה, כמו שהבסס"ח עושה היום; אנו יצאנו לחלוטין מביטוחים פוליטיים ומסחריים לטווח קצר.

א' פרישר: ערבות המדינה לא מכילה בתוכה ביטוחים פוליטיים ומסחריים לטווח קצר.

אלי גולדשמידט: איך הדבר הזה עובד במדינות אחרות?

אלי גולדשמידט: האם גם יצואן בריטי, שרוצה ליצא למדינה מסוג ד', ה' או ו', מקבל?

א' פרישר: זה אותו דבר.

א' פרישר: חלק גדול מהמטרה בבסס"ח- - -

ס' אלחנני: יש לה את ה-ECGD.

א' פרישר: כן.

א' פרישר: זה גם במסחרי.

ס' אלחנני: יש את HERMES הגרמני.

א' פרישר: לכל מדינה יש בסס"ח משלה.

א' פרישר: לאנגלים יש את ECGD, לאמריקאים יש את EXIM, ליפנים - GEXIM, ויש את "הרמס", COFAC או SACE.

א' פרישר: כמעט לכל מדינה יש בסס"ח משלה.

אלי גולדשמידט: האם כל המדינות האלה מבטחות גם סיכונים מסחריים?

א' פרישר: הן מבטחות סיכונים מסחריים ופוליטיים לטווח בינוני וארוך.

אלי גולדשמידט: הבנתי שזה לטווח בינוני ולטווח ארוך, אבל האם זה גם מסחרי?

א' פרישר: כן, זה גם מסחרי.

א' פרישר: למעשה, אחד השיקולים לכך שביצענו את הביטוח המסחרי זה היות וכל החברות האלה מבצעות ביטוחים מסחריים, ולפעמים בשיעורים גבוהים מהשיעורים שלנו.

אלי גולדשמידט: איזה סוג של עיסקאות זה?

אלי גולדשמידט: האם אתם עושים אבחנה בין יצואן ליצואן או שזה באמת רק FIFO?

אלי גולדשמידט: כל יצואן שמגיע, אתה יודע מה המדינה, הוא מראה לך את האחוזים, בודקים את העיסקה והוא משלם את הפרמיה.

אלי גולדשמידט: האם ברגע שהוא עומד בתנאים האלה הוא בפנים?

אלי גולדשמידט: א' פרישר: אין אבחנה בין יצואן ליצואן, והאבחנה היא בין עיסקה לעיסקה.

אלי גולדשמידט: האם זה רק תעשיה או גם חקלאות?

א' פרישר: זה תעשיה, חקלאות, שירותים טכנולוגיים כמו חברת "ברן" או חברות שנותנות שירותי הנדסה.

אלי גולדשמידט: נניח, למשל, יזם ישראלי שעושה איזה שהוא JOINT VENTURE במין אוזבקיסטן כזו, מביא או בונה איזה שהוא מיתקן חקלאי או מיתקן תעשייתי שזה לא ייצוא אלא זו פעילות ממשית באותה מדינה.

אלי גולדשמידט: האם אתה גם כן נותן להם?

א' פרישר: זה תלוי איך הפעילות מוגדרת.

א' פרישר: יש להבדיל לגבי פעילות ייצוא גם של בניה.

א' פרישר: יש לנו כמה סוגי ביטוחים בתוך הביטוח הזה שנקרא: ביטוח פוליטי.

א' פרישר: יש ביטוח ציוד לקבלנים שעושים בינוי באפריקה וברוסיה.

א' פרישר: אין להם בעיה לקבל את התשלומים, אך הם חוששים שלא יוכלו להוציא את הציוד חזרה.

א' פרישר: לעתים נדירות, נותנים בפרוייקטים כמו התפלת מים ודברים כאלה שמבצעות חברות מסויימות.

א' פרישר: רוב הפרוייקטים הם פרוייקטי בניה שמוגדרים כייצוא, ואלה בדרך כלל שירותים הנדסיים.

אלי גולדשמידט: זה ברור.

אלי גולדשמידט: האם הבנק העולמי עוזר לבסס"ח?

א' פרישר: הבנק העולמי לא עוזר.

אלי גולדשמידט: האם זה גם כשאתה הולך להשקיע במדינות שהן מתמחות בנק עולמי?

אלי גולדשמידט: אמרת, למשל: מיתקני התפלה, נושא השקיה ומים.

א' פרישר: יש פרוייקטים, ודוקא לא באפריקה ובדרך כלל הם ברפובליקות הסובייטיות לשעבר, שגופי בנות של הבנק העולמי כמו EBRD שמתמחים באיזור ההוא הם המממנים של חלק מהפרוייקט.

א' פרישר: ואז, מה שקורה הוא, שיש איזה שהוא הסכם בין ה-EBRD, שהוא המממן, לבין הבסס"ח שהוא המבטח לגבי- - -

אלי גולדשמידט: זה לגבי תשלומים.

אלי גולדשמידט: א' פרישר: בדיוק.

אלי גולדשמידט: זה לגבי מה יקרה אם יהיה DEFAULT ואיך מתחלקים בנכסים שמהוים שיעבוד.

אלי גולדשמידט: חברי-הכנסת, גם אתם יכולים לשאול, ואינני סוליסט.

אלי גולדשמידט: נסה לתמצת לנו מה היתה בעיית הבסס"ח לפני מספר שנים, בעטיה היו הרבה כתבות בעתונות.

א' פרישר: הבעיה העיקרית היתה, וזה כבר לפני די הרבה שנים, בתחילת שנות ה-90, וזו הנהלה אחרת, ולכן אני לא- - -

אלי גולדשמידט: זה לא פרסונלי.

אלי גולדשמידט: לא מעניין אותי הקטע הפרסונלי, אלא מה זה מבחינה מהותית.

א' פרישר: היתה תכנית שנקראה: תכנית להון חוזר על הון החברה.

א' פרישר: דרך אגב, לא במעורבות המדינה, אלא על הון החברה.

א' פרישר: החברה נתנה ביטוח להון חוזר ליצואנים על הון החברה.

א' פרישר: העסק נוהל שלא כהלכה וקרס.

אלי גולדשמידט: האם צורת הניהול השתנתה מאז?

א' פרישר: ראשית, לא נותנים יותר להון חוזר.

אלי גולדשמידט: למעשה, זה מה שהפיל את הבסס"ח.

א' פרישר: נכון.

א' פרישר: שנית, הבסס"ח לא נותנת יותר על הון החברה דבר למעט השייר, השארית, שלא מכוסה ע"י ביטוח משנה לטווח הקצר.

אלי גולדשמידט: אתם יוצאים מהטווח הקצר.

א' פרישר: אנו יוצאים מהטווח הקצר.

א' פרישר: הבסס"ח הולכת למבטח משנה בשוק, "סויסרי", "מיוניקרי" וחברות רב-עולמיות שמבטחות ביטוחי משנה, והן מבצעות ביטוחי משנה אבל הן אומרות לבסס"ח: "תישארי ב-5 מליוני דולר ראשונים".

א' פרישר: השייר הזה הוא על הון החברה.

אלי גולדשמידט: כמה אתם מקפידים מבחינת היחס בין השיירים האלה להון החברה?

א' פרישר: אנו מקפידים מאד שהוא לא ייצור בעיה להון החברה.

אלי גולדשמידט: כמה אתם מאשרים או כמה מתוך הון החברה משועבד?

אלי גולדשמידט: האם זה 10% או 5% מהון החברה?

א' פרישר: הון החברה לא משועבד לחלוטין.

אלי גולדשמידט: אינני מדבר על שיעבוד פורמלי.

אלי גולדשמידט: כוונתי לכך, שמשתמשים בהון עצמו לטובת הביטוח - להשלמת ביטוח המשנה.

א' פרישר: השיטה של ביטוח המשנה היא מחסניות; בכל מחסנית הבסס"ח חשופה במיליון דולר ראשונים למדינה.

אלי גולדשמידט: האם אתה יכול להעריך כמה?

א' פרישר: כן.

א' פרישר: יש שיטת הערכה MPL שזה: MAXIMUM PERCENTAGE LOSS, שזה לא המכסימום האמיתי כי באופן תיאורטי גם ארצות-הברית יכולה ליפול, ובסס"ח מבטחת את ארצות-הברית.

א' פרישר: אבל, אם זה יקרה, ברור שהון החברה ייפגע.

א' פרישר: MAXIMUM PERCENTAGE LOSS זה שעל סמך נתונים הסטוריים לוקחים הסתברות סטטיסטית לנפילה של מדינות שונות ואומרים: "בוא ונחבר את ההסתברויות, ונגיע ל-MAXIMUM PERCENTAGE LOSS.

א' פרישר: ב- MAXIMUM PERCENTAGE LOSS הבסס"ח לא חשופה יותר מהון החברה.

א' פרישר: הון החברה מסוגל לספוג את זה.

ס' אלחנני: לפני שנתיים, כשהיתה הערבות לסיכון מסחרי, התנגדתי.

ס' אלחנני: יש לי דעה לגבי הפרטה, ועכשיו אני אומרת דעה אישית.

ס' אלחנני: אינני מקבלת את סיסמת ההפרטה, שהפרטה היא חזות הכל.

ס' אלחנני: אם יש משהו שאינני מקבלת זה להגדיל את מעורבות הממשלה.

ס' אלחנני: נחליט שכן צריכים לעשות הפרטה או לא צריכים לעשות הפרטה, וזה דיון אחר.

ס' אלחנני: לגבי הגדלת מעורבות הממשלה, אם יש משהו שמישהו אחר יכול לעשות יותר טוב מהמדינה זה עסקים.

אלי גולדשמידט: הוא אומר, שאין כיסוי לסיכונים לטווח בינוני וארוך.

ס' אלחנני: כמו שאומרים, בעד כסף אמצא לך כל דבר.

א' פרישר: זה לא נכון.

ס' אלחנני: כל עוד הריבית גבוהה במשק, כמובן שכל אשראי נלקח.

ס' אלחנני: כשהריבית תרד, תהיה ירידה בביקוש לאשראי.

ס' אלחנני: זו נקודה אחת, וזה עקרוני.

ס' אלחנני: כאשר אתם נותנים סיכון מסחרי, האם זה לצד המוכר או לצד הקונה?

ס' אלחנני: הבעיה בעסקים כאלה היא לא רק זה שהקונה שם יכול לעשות DEFAULT ולא לשלם ואז אתם נותנים לו.

ס' אלחנני: גם היצואן הזה פה לא עומד בהתחייבויות שלו.

א' פרישר: זה לא מבוטח.

י' שליין: בשום אופן, לא היצואן עצמו.

א' פרישר: היצואן הישראלי לא מבוטח.

א' פרישר: מה שמבוטח זה רק התקבולים.

ס' אלחנני: יש לו היום כוח עליון של השביתה ברשות הנמלים.

ס' אלחנני: אם אני הייתי נותנת ערבות מדינה, הייתי נותנת אותה למצבי כוח עליון כאלה.

אלי גולדשמידט: האם התקבולים מותנים?

אלי גולדשמידט: היצואן עושה DEFAULT או עושה הפרה של החוזה, ואז התקבול לא מגיע.

א' פרישר: זה לא מבוטח.

א' פרישר: כל הפרה מסחרית של החוזה- - -

אלי גולדשמידט: אנו לא יכולים לנתח את פוליסת הביטוח.

ס' אלחנני: זה מאד עקרוני.

ס' אלחנני: כמה הרווחתם מזה עד עכשיו?

ס' אלחנני: יש גם מאזן הכנסות.

ס' אלחנני: הפרמיה די גבוהה לדברים האלה.

ס' אלחנני: זה עסק.

ס' אלחנני: איפה זה נכנס, ואיפה זה נרשם?

אלי גולדשמידט: חברי-הכנסת, אינני יכול לקיים שתי ישיבות ועדה במקביל.

אלי גולדשמידט: אני יודע שנעים וחמים פה, אבל אנו מקיימים איזה שהוא דיון.

אלי גולדשמידט: תשתדלו לעשות זאת במינון סביר.

ס' אלחנני: יש לי עוד שאלה אחת, וזה לא רק עתה אלא זה עקרוני, אבל הנה ההזדמנות להתחיל מזה.

ס' אלחנני: בארצות מתוקנות ערבות מדינה מחוייבת בתקציב המדינה בסעיף מסויים כמה זה יעלה לנו, ורושמים זאת כהוצאה בתקציב, כהרשאה להוציא או להתחייב בתקציב.

ס' אלחנני: לגבי ערבויות המדינה, עד היום אנו לא הכנסנו זאת בתקציב.

ס' אלחנני: יום אחד, כאשר כל ההצעות שלי לתיקונים בתקציב המדינה יתקבלו, גם זה יתקבל.

ס' אלחנני: אני שואלת אותך כמה היה צריך לחייב את תקציב המדינה ולרשום בהוצאה בתקציב את ההיקף של הערבויות.

א' פרישר: התשובה לשתי השאלות שלך היא: ראשית, קשה מאד לבחון בינתיים את התכנית המסחרית שרצה רק שנתיים, ויש מעט מאד עיסקאות שאושרו - 6-5 עיסקאות.

ס' אלחנני: אני רואה: 30 מליון.

א' פרישר: כן.

א' פרישר: מדובר ב-5-6 עיסקאות, וזה מספר מועט של עיסקאות.

א' פרישר: בינתיים, רק הרווחנו, כי רק קיבלנו פרמיה מהעיסקאות.

ס' אלחנני: האם הן משולמות--

א' פרישר: הן משולמות כהלכה.

ס' אלחנני: --כהלכה?

ס' אלחנני: האם זה בהתחלה או בתקציב השוטף?

א' פרישר: הפרמיה משולמת בהתחלה - UP FRONT.

ס' אלחנני: בעצם, אתה מקבל פחות.

א' פרישר: נכון.

א' פרישר: לכאורה, אם את שואלת אם הרווחנו או הפסדנו, הרווחנו אבל זה לא אומר כלום.

ס' אלחנני: צריך לרשום משהו בתקציב.

ס' אלחנני: א' פרישר: לגבי השאלה כמה הוא החיוב, הפרמיה מייצגת את החשיפה.

ס' אלחנני: דהיינו, הפרמיה היתה צריכה להירשם.

אלי גולדשמידט: נחזור לבקשה הקונקרטית שלכם.

אלי גולדשמידט: הבקשה היא להאריך אותה ערבות מדינה של 200 מליון דולר מסחרי ועוד 200 מליון דולר- - -

א' פרישר: לא.

א' פרישר: הערבות הפוליטית חיה וקיימת.

א' פרישר: מדברים על 200 מליון הדולר של הערבות המסחרית.

אלי גולדשמידט: מדובר על 200 מליון דולר.

אלי גולדשמידט: לאיזו תקופה אתם רוצים?

א' פרישר: לתקופה של שנתיים.

ס' אלחנני: מתי זה נגמר?

ס' אלחנני: האם זה נגמר ב-1 בינואר?

א' פרישר: זה נגמר ב-1 בינואר.

אלי גולדשמידט: רבותי, האם יש לכם הערות?

אלי גולדשמידט: עלי להצביע על זה, ואתם לא כל כך מתעניינים בדיון.

ישראל כץ: עקבנו אחרי הדיון.

ישראל כץ: זה מקובל עלינו.

אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את הבקשה.

אלי גולדשמידט: הבקשה, להארכת תוקף ערבות המדינה לחברה הישראלית לביטוח סחר חוץ, התקבלה.

אלי גולדשמידט: הבקשה התקבלה.

אלי גולדשמידט: אתם רשאים ללכת.

אלי גולדשמידט: אני מבקש, שהבסס"ח לא יעלו שוב לכותרות וישאלו למה ועדת הכספים אישרה לכם.

אלי גולדשמידט: תנהלו זאת כמו שצריך.

אלי גולדשמידט: שינויים בתקציב לשנת 2000

אלי גולדשמידט: אנו עוברים לנושא הבא: שינוי בתקציב משרד הקליטה, שבא בבקשה של 21 יום, ויש עיכוב של זה.

אלי גולדשמידט: למה זה 21 יום?

א' קרשנר: לפי החוק, זו רק הודעה, ואנו כלל לא צריכים.

א' קרשנר: אבל, בזמנו, עשינו הסכם עם האוצר שיביאו ל-21 יום.

אלי גולדשמידט: למה זו לא צריכה להיות בקשה?

ס' אלחנני: יש הגדרות של מדרגות, כמו 12 מליון או 15%.

אלי גולדשמידט: תני זאת בכתב לי ולכל חברי ועדת הכספים.

ס' אלחנני: אתן זאת בכתב:

ס' אלחנני: מתי זו הודעה ומתי זה לאישור.

אלי גולדשמידט: ביקשתי מסמדר אלחנני, שתיתן לכולנו בדיוק את ההגדרות מתי הפניה לוועדה היא במסגרת הודעה של 21 יום ומתי זו בקשה רגילה.

אלי גולדשמידט: האם אנו מחכים פה לשרת הקליטה?

א' קרשנר: היא צריכה להגיע בשעה 09:30, אבל יש כאן רפרנט של האוצר.

ר' ארד: אני יכול להסביר את הפניה.

שלום שמחון: היושב-ראש, אנו לא מצביעים על זה - על ההעברה הזו של משרד הקליטה - היום.

שלום שמחון: הגענו להבנות שנשמע ולא נצביע במסגרת הזו.

אלי גולדשמידט: בסדר.

אלי גולדשמידט: י' שטרן: למה לא להצביע?

אמנון כהן: הוא אומר, שהגיעו להבנות.

שלום שמחון: הסכמנו בינינו שלא נצביע היום.

אלי גולדשמידט: נצא להפסקה בת עשר דקות, שכן אין טעם לעשות זאת בלי נציגי משרד הקליטה.

אלי גולדשמידט: (הישיבה הופסקה בשעה 09:37.

אלי גולדשמידט: ) (הישיבה חודשה בשעה 09:52.

אלי גולדשמידט: )

אלי גולדשמידט: אני מחדש את הישיבה.

אלי גולדשמידט: תחילה נשמע את יוזם הבקשה, חבר-הכנסת יוסי פריצקי.

יוסף יצחק פריצקי: יוזם הבקשה ביקש להבין מי הם האנשים האלה.

אלי גולדשמידט: צריך שיהיה ברור לפרוטוקול על מה אנו מדברים.

אלי גולדשמידט: יש פניה של משרד האוצר במסגרת הודעה בלבד, שאם איננו מתייחסים אליה היא נכנסת לתוקף לאחר 21 יום, לאפשר בעלות של 800 אלף שקל מימון 72 חודשי עבודה לששה תיקני רכב עבור ששה עוזרים לסגנית שרת הקליטה.

אלי גולדשמידט: בעקבות הפניה, חבר-הכנסת פריצקי ביקש עיכוב לדיון, וזה מה שאנו עושים עכשיו.

יוסף יצחק פריצקי: גבירתי השרה, מי הם העוזרים האלה, מה תפקידם ולמה אי אפשר לקחת אותם מהתקן של עובדי משרד הקליטה?

יולי תמיר: יש תיקנון מה מגיע לסגן שר.

יולי תמיר: באופן כללי, לכל סגן שר מגיע מה שכתוב כאן.

יולי תמיר: ש' שמחון: האם לכל סגני השרים יש ששה עוזרים?

יולי תמיר: ששה עוזרים כוללים את הפירוט הבא: נהג, שתי מזכירות ושלושה יועצים על-פי בחירתה של סגנית השרה.

שלום שמחון: האם זה מחוץ לשני העוזרים של הכנסת?

אמנון כהן: לא.

אמנון כהן: זה ביחד.

יולי תמיר: זה מתיקנון המשרד.

יולי תמיר: אינני יכולה להגיד לך דבר על הכנסת.

יולי תמיר: אני יכולה להגיד לך מה מגיע לו מטעם המשרד.

אלי גולדשמידט: אינני יודע אם יש להם עוזרים פרלמנטריים.

יולי תמיר: אני חושבת, שיש לסגני שרים, אבל זו לא שאלה שבאה במשרד.

אמנון כהן: זה מתוך הששה.

אלי גולדשמידט: תמר, את יושבת ראש הוועד שלהם.

אלי גולדשמידט: האם את מכירה עוזר סגן שר?

תמי: יש.

תמי: יש הם עוזרים, אבל אינני יודעת- - -

יוסף יצחק פריצקי: כלומר, קיים סיכוי שבנוסף יש להם שני עוזרים פרלמנטריים.

יולי תמיר: כן, אבל זה לא שייך למשרד.

יוסף יצחק פריצקי: נבדוק את זה.

יוסף יצחק פריצקי: שרת הקליטה י' תמיר: יש תקן מסויים.

ר' ארד: אני יודע על תקנים כמו שהשרה אמרה.

יולי תמיר: למיטב ידיעתי וגם כשאני רואה איך מורכבת לשכת סגנית השרה, אלה שהיו עוזרים פרלמנטריים שלה הם עכשיו עובדים על התקנים האלה.

יולי תמיר: כלומר, יש בה שתי עוזרות, בעצם שתי יועצות, שהן מול הקהל, פניות ציבור וכו'.

יוסף יצחק פריצקי: זה משלושת היועצים.

יולי תמיר: כן, וכן יש את הרב וייס, היועץ השלישי שלה, שהוא יועץ לענייני זהות יהודית.

יולי תמיר: כאמור, יש שתי מזכירות ונהג.

יולי תמיר: אלה ששה אנשים על-פי התקן.

יוסף יצחק פריצקי: האם הם עובדים בחוזה מיוחד?

יולי תמיר: כן.

יולי תמיר: הם לא עובדים כמו עובדים של המשרד אלא בחוזה מיוחד.

יולי תמיר: אנו משלמים את המישרות האלה על חשבון אנשים בלשכות.

יולי תמיר: הדבר הזה לא יכול להימשך, כי יש גידול בעליה ויש בעיה קשה מאד בלשכות, ואנו כרגע מוכרחים למצוא מימון.

יוסף יצחק פריצקי: שתיים עוסקות בפניות ציבור.

יוסף יצחק פריצקי: מה זה "עוסק בזהות יהודית"?

יולי תמיר: זכות סגן השר לקחת איזה יועץ שהוא בוחר לעצמו.

יולי תמיר: היא בחרה לקחת את הרב וייס במסגרת הנושא של זהות יהודית.

יוסף יצחק פריצקי: מה הוא עושה?

אמנון כהן: יש פרוייקטים.

יולי תמיר: הוא עוסק, במידה רבה, בשאלות של גיור.

יולי תמיר: היו"ר א' גולדשמידט: יש בעיות בעליה הרוסית.

יולי תמיר: הוא קיים היום במערכת.

יוסף יצחק פריצקי: אם הוא קיים, למה אני צריך לתקצב אותו?

אמנון כהן: זה אומר, שזה יושב על חשבון תקנים אחרים במשרד.

יולי תמיר: הרב וייס הובא למשרד ע"י השר הקודם בתור יועצו האישי לענייני זהות יהודית, וירשתי אותו כיועץ אישי לי בענייני זהות יהודית.

יולי תמיר: לא רציתי להמשיך את העסקתו גם בגלל חילוקי דעות עקרוניים לגבי תפיסת היהדות שלנו; הרב וייס הוא איש חרדי עם תפיסת עולם מסויימת.

יולי תמיר: לי יש תפיסת עולם אחרת לגבי מה צריך להקנות לעולים בשאלות של זהות יהודית ויש לי גם תפיסת עולם אחרת לגבי שאלת הגיור, ולכן לא רציתי להמשיך בהעסקתו כיועץ אישי שלי.

יולי תמיר: פנתה סגנית השרה ואמרה שהיא רוצה אותו בתור יועץ אישי שלה.

יולי תמיר: יועצים הם משרות אמון, וזכותה להעסיק את מי שהיא רוצה.

יולי תמיר: לכן, הוא מועסק כרגע כיועץ לסגנית השרה.

ישראל כץ: יצרו לו תקן לעניין הזה.

יולי תמיר: לא.

יולי תמיר: זה חוזה אישי.

יולי תמיר: כרגע, הרב וייס עובד משרד.

יולי תמיר: הוא עובד בלשכת סגנית השרה כאחד משלושת יועציה.

יוסף יצחק פריצקי: האם נהג צריך גם מכונית?

יולי תמיר: ודאי.

יוסף יצחק פריצקי: אינני מדבר על המכונית של סגנית השרה.

יוסף יצחק פריצקי: יש פה ששה רכבים, כלומר מדובר על מכונית לנהג.

יולי תמיר: לא.

יולי תמיר: האם אתה יכול להסביר את העניין של תקני רכב?

יולי תמיר: ר' ארד: לסגנית השרה אין תקן רכב.

יוסף יצחק פריצקי: אם כך, כלי רכב אחד שלה.

יוסף יצחק פריצקי: האם גם שתי מזכירות ושלושה יועצים צריכים תקן רכב?

ר' ארד: זה מה שהתקנון קובע.

יוסף יצחק פריצקי: האם אתם אומרים לי, שהרכב של הנהג הוא הרכב של סגנית השרה?

ד' טופז: הרכב של הלשכה.

אלי גולדשמידט: יש פה בקשה לששה רכבים, ותסבירו לנו לגבי כל אחד.

אמנון כהן: זו אחזקת רכב.

עופר חוגי: לנו יש שלושה סגני שרים בשלושה משרדים, ובסך הכל יש לשר וסגנית השר ולעוזר אחד.

יולי תמיר: לא.

יולי תמיר: לעוזרים יש אחזקת רכב.

עופר חוגי: יש רק עוזר אחד.

ד' טופז: לא מדובר על רכב צמוד.

ד' טופז: מדובר על אחזקת רכב של עובדי מדינה.

יולי תמיר: מדובר על כך, שלסגנית יש רכב מטעם המשרד, ולכל השאר יש אחזקת רכב.

אלי גולדשמידט: לא מדובר על ששה כלי רכב.

אלי גולדשמידט: שרת הקליטה י' תמיר: לא.

אלי גולדשמידט: מדובר על כלי רכב אחד, והשאר מקבלים אחזקת רכב במשכורות.

יולי תמיר: לנסיעות.

אלי גולדשמידט: אם כך, זה אחרת ממה שחשבנו.

יולי תמיר: אין פה שום דבר חריג.

עופר חוגי: האם זה לא יותר מדי?

יולי תמיר: זה מה שיש בתקנון.

אלי גולדשמידט: כתוב: ששה תקני רכב.

ר' ארד: זו אחזקת רכב.

עופר חוגי: האם בתקנון כתוב: ששה סגנים וסגן שר?

אמנון כהן: לא מדובר בסגנים.

יולי תמיר: אלה ששה תקנים.

יוסף יצחק פריצקי: אלה עוזרים.

יוסף יצחק פריצקי: ע' חוגי: ששה תקנים לסגן שר - אין דבר כזה בשום משרד.

יולי תמיר: אדוני, אנו הלכנו פה לפי התקנון.

יוסף יצחק פריצקי: ברצוני להציע הצעה פשוטה מאד.

יוסף יצחק פריצקי: אנו אנשים פוליטיים, וכולנו מבינים שסגן שר צריך לשכה ועוזרים, אבל העסק מוגזם.

יוסף יצחק פריצקי: השאלה היא האם אתם תוכלו לקצץ ותבואו ותגידו לנו לא ששה אלא ארבעה ואז נעביר זאת, כי זה מוגזם.

יוסף יצחק פריצקי: כיום, במשרד הקליטה, זה מוגזם.

יוסף יצחק פריצקי: קשה לעשות את זה בצורה כזאת.

יולי תמיר: כמו שאתם יודעים, לא אני המצאתי את התקן הזה.

יולי תמיר: זהו התקן על-פי החוק.

יולי תמיר: סגנית השרה דרשה את התקנים האלה.

יולי תמיר: אני קיצצתי בלשכתי, ואני לא לקחתי את כל מה שמגיע לי, כי משרד הקליטה נמצא במצב קשה מאד.

יולי תמיר: מבחינת תקנים, המצב קשה בלשכות ובמחוזות.

יולי תמיר: אני לא לקחתי וויתרתי על תקנים.

יולי תמיר: היא לא מוכנה לוותר.

יולי תמיר: אני לא יכולה לחייב אותה לוותר.

יוסף יצחק פריצקי: אם כך, אני מציע שתביאי אותה לפה.

יולי תמיר: בסדר.

שלום שמחון: יש לי שתי שאלות, ואחת מהן היא לאיש האוצר.

שלום שמחון: מדובר פה בששה תקני רכב.

שלום שמחון: הבנתי שרכב אחד הוא הנהג הנוהג ברכב של סגנית השרה, ונשארו עוד חמישה.

שלום שמחון: האם זה אומר שגם שתי המזכירות מקבלות רכב?

יולי תמיר: אחזקת רכב.

שלום שמחון: אם כך, אשאל את השאלה השניה: האם כל המזכירות בכל משרדי הממשלה מקבלות גם אחזקת רכב ועל מה?

יולי תמיר: אלה לא מזכירות.

יולי תמיר: היועצים שלה מקבלים.

יולי תמיר: אחד לה, שלושה ליועצים- - -

ישראל כץ: האם זה רכבים או אחזקת רכב?

ישראל כץ: ד' טופז: אלה לא רכבים.

ישראל כץ: זו השתתפות בהוצאות רכב.

יולי תמיר: חבר-הכנסת שלום שמחון, כל התקנים האלה של סגן השר הם על תקן יועץ.

ר' ארד: אינני רפרנט של המינהליים.

ר' ארד: זה בהתייעצות עם- - -

שלום שמחון: האם לכל מזכירה במשרד האוצר יש אחזקת רכב?

ר' ארד: אינני יכול להגיד אם יש לכל מזכירה.

אלי גולדשמידט: באוצר הם צנועים יחסית.

ר' ארד: לפי הנהלים, התיקנון של סגנית שרה, כמו שהשרה הסבירה, כולל שש משרות בחודשי עבודה וששה תקני רכב שהם לא רכב אלא חודשי עבודה.

ר' ארד: עכשיו, הדבר הזה נכנס ל-POOL של המשרד.

ר' ארד: להגיד לך שהמזכירה דוקא מקבלת - אינני יכול להגיד זאת.

יולי תמיר: ראש הלשכה והיועצים מקבלים אחזקת רכב, והסגנית מקבלת רכב.

שלום שמחון: שאלתי לא נוגעת למשרד הקליטה, ואני שואל ברמה העקרונית: האם המזכירות בשירות המדינה מקבלות אחזקת רכב?

ר' ארד: אינני יכול לענות.

ס' אלחנני: עד דרגה מסויימת, כן.

אלי גולדשמידט: ואז, יש להן 6,000 ש"ח נטו במקום 5,000 ש"ח נטו.

אמנון כהן: 4,400 ש"ח.

ד' טופז: יש גם אישי, ואישי זה הרבה יותר קטן מזה.

שלום שמחון: האם בסך הכל משרד הקליטה, מבחינת העוזרים והיועצים, מבטא את כל סוגי הקליטה שמגיעים למדינת ישראל, כלומר אתיופיה, הקוקז וכו', או שזה רק עניין של העולים מרוסיה?

יולי תמיר: באופן כללי, יש במשרד יש אתיופים ונציגים מכל העדות האחרות.

יולי תמיר: ביקשנו, ולא קיבלנו, ואנו עדיין במשא ומתן עם האוצר על מימוש החלטת המשלה לתת מישרות, תקנים, לעולי אתיופיה.

יולי תמיר: 54 תקנים היו אמורים להכנס לשירות המדינה במשך שלוש שנים.

ר' ארד: נכנסו.

יולי תמיר: יש ויכוח על השאלה האם הם נכנסו ובאלו דרגים.

יולי תמיר: אנו ביקשנו יועץ.

יולי תמיר: אנו גם ביקשנו יועצים שיאפשרו לי להחזיק, ולו גם בחצי מישרה, יועץ בוכרי, יועץ קוקזי, יועץ לכל אחת מהעדות שאנו צריכים לתת להן שירות.

יולי תמיר: העניין הזה לא אושר.

יולי תמיר: כרגע, בתקנים הנוכחיים אני מחזיקה בסך הכל יועץ וחצי, כי מאד הצטמצמנו; מכיון שעד עכשיו אנו מממנים את סגנית השרה מהכיס של המשרד, לא יכולתי לקחת זאת על חשבון הלשכות.

יולי תמיר: אנו מחפשים לזה פתרון.

יולי תמיר: יש דרישה כמעט מכל קהילה.

יולי תמיר: אתמול באו אלי הקובנים ואמרו שיהיה גם יועץ קובני.

יולי תמיר: זה יהיה בלתי אפשרי.

יולי תמיר: לא אחזיק לשכה עם 40 יועצים כי אז אתם תגידו לי: "מה את מחזיקה כל כך הרבה יועצים?".

יולי תמיר: אנו נצטרך למצוא דרך לשתף את נציגי כל הקהילות, ואנו מנסים לבנות איזה שהוא פורום מנהל המשרד שיהיו בו נציגי קהילות, וזה לא יהיה בשכר.

יולי תמיר: אני לא יכולה להחזיק היום עשרים או עשרה יועצים.

אלי גולדשמידט: כל תפוצות ישראל.

יולי תמיר: כל תפוצות ישראל.

יולי תמיר: זאת הבעיה.

אמנון כהן: אישית, אין לי בעיה, אם זה על-פי התקנון אם זה מגיע לסגן שר האוצר או מגיע לסגן שר התקשורת.

אמנון כהן: אם זה מגיע להם, זה מגיע גם לה.

אמנון כהן: אינני רואה פה לנכון לקצץ לה, להוריד לה או להוסיף לה.

אמנון כהן: אם זה מגיע לה, זה מגיע לה.

אמנון כהן: זה שיקול שלה ועניין לה, אם היא רוצה לקחת את כולם ולא רוצה לחסוך למשרד או למדינה.

אמנון כהן: שנית, אם כבר מגיעים לה שלושה יועצים, אני מבקש מהשרה להתחשב באוכלוסיות עולים גדולות.

אמנון כהן: לא מדובר על קובנים, מהם הגיע קומץ קטן.

אמנון כהן: אני חושב,

אמנון כהן: שמאתיופיה ובוכרה הגיעו מסות רציניות.

אמנון כהן: אני עומד על כך, שקודם כל מהתקציבים האלה שאנו מעבירים תקחו את העוזרים האלה, ולו בחצי משרה.

אמנון כהן: אם העולה בעצמו לא יישב לך במשרד, לא תדעי את הבעיות האמיתיות.

אמנון כהן: את יכולה להבין זאת בגדול, אבל להכנס לעומק יכול רק מי שבא מתוך הקהילה - גם אתיופים וגם בוכרים.

אמנון כהן: אני מכיר את הדברים האלה לעומק.

אמנון כהן: היו"ר א' גולדשמידט: כמה בוכרים יש?

אמנון כהן: מדברים, בעליות האחרונות האלה משנות ה-70, על 120-100 אלף.

ד' טופז: כן.

ד' טופז: מספרים גדולים מאד.

אמנון כהן: הם צריכים לבוא לידי ביטוי.

יולי תמיר: אבל, יש גם קוקזים ו-170 אלף גרוזינים.

אמנון כהן: לא.

אמנון כהן: גרוזינים הם ותיקים.

עופר חוגי: גרוזינים הם ותיקים.

אמנון כהן: אלה עליות ותיקות.

אמנון כהן: העליות של 1989-1990 הן העליות הגדולות של בוכרים וקוקזים.

אמנון כהן: קוקזים ובוכרים זה 50 אלף, וזה 150 או 200 אלף.

אלי גולדשמידט: מה זה "קוקזים ובוכרים"?

אמנון כהן: זה לא אותו איזור בכלל.

אלי גולדשמידט: אני יודע שאין זה אותו איזור, אבל האם אמרת: קוקזים - 50 אלף?

אמנון כהן: 50-60 אלף, ובוכרים יש הרבה יותר.

אמנון כהן: עם כל הכבוד למרינה סולודקין, ואני מכבד אותה מאד, היא מייצגת אוכלוסיה מסויימת, רוסיה הלבנה, והיא תקח את כל העובדים שלה משם, ושוב יש פה קיפוח.

יוסף יצחק פריצקי: רוסיה הלבנה - אל תתפסו לזה.

יוסף יצחק פריצקי: נדמה לי, שזה ביטוי שטבע סטאלין שבעצמו בא מגרוזיה.

ס' אלחנני: האם זה לא שייך לנושא כנסיה האדומה והכנסיה הלבנה?

יוסף יצחק פריצקי: לא.

אמנון כהן: כבוד השרה, דיברתי איתך גם לפני מספר חודשים על זה והעליתי את נושא זה, אך אינני רואה שום התקדמות.

אמנון כהן: את הבטחת שתבדקי.

אמנון כהן: דיברתי איתה לפני ארבעה חודשים, ואני רואה את התוצאות.

אמנון כהן: דיברתי גם עם המנכ"ל.

אמנון כהן: אני מבקש, שמתוך מעטפת התקציב שלך היום להקצות לחצי מישרה או למישרה, וזו לא חייבת להיות מישרה מלאה, כדי שיעלו את הבעיות האמיתיות ויעשו סקרים.

אמנון כהן: אין שום סקר מדעי, ואין שום דבר שעשיתם.

אמנון כהן: אני רוצה לעזור לקהילה הזאת, ויש בעיות אמיתיות בשטח.

אמנון כהן: אני אומר לך באחריות, שאם זה לא יהיה, אני אעכב לך פה תקציבים.

יוסף יצחק פריצקי: תביא את סגנית השרה ותגיד לה, שתחליף אחד בזה.

אמנון כהן: לא.

אמנון כהן: השרה תטפל בזה.

יולי תמיר: אני לא יכולה לאכוף על סגנית השרה את מי להעסיק.

אמנון כהן: לא אמרתי זאת.

אמנון כהן: בתוך מעטפת התקציב שלך את תחליטי.

אלי גולדשמידט: נזמין את סגנית השרה.

אלי גולדשמידט: נדבר איתה.

אמנון כהן: בתוך מעטפת תקציב גם שלה, של סגנית ושל כל המשרד יש לך את האפשרות לעשות את זה.

אמנון כהן: אם את רוצה, את יכולה לעשות.

יולי תמיר: קודם כל, לגבי שיקוליה של סגנית השרה, תזמינו אותה לפה ותגידו לה מה שאתם רוצים.

אמנון כהן: אני מדבר אלייך.

יולי תמיר: השיקול המרכזי של משרד הקליטה היום הוא חיזוק הלשכות בשטח ולא לשכות השרים וסגני השרים.

אמנון כהן: מצויין.

אמנון כהן: תתני זאת בשטח.

יולי תמיר: יש אנשים בשטח.

אמנון כהן: אין.

אמנון כהן: תראי לי בוכרי אחד בשטח.

אמנון כהן: אני מכיר את השטח.

אמנון כהן: תאמיני לי, שאני בא מהשטח.

יולי תמיר: הרי אם יבוא בן-אדם בלשכה רמלה-לוד?

אמנון כהן: לא.

אמנון כהן: רק מהקהילה הבוכרית.

אמנון כהן: זה נושא אמיתי.

אלי גולדשמידט: תבדקי.

יולי תמיר: טוב.

אמנון כהן: לא "תבדקי".

אלי גולדשמידט: תוך חודש.

אלי גולדשמידט: האם אתה רוצה שהיא לא תבדוק?

אמנון כהן: לא אכפת לי שזה יהיה בלשכה שלך.

יולי תמיר: אם אתם רוצים להיות רציניים, תתמכו אתם.

יולי תמיר: תצא פניה מוועדת הכספים של הכנסת, ואנו נחליט על רף, נניח כל קהילה שיש לה מעל מספר מסויים ותגידו לי אתם מה המספר: 170 או 200 אלף.

אמנון כהן: אלה פרוצדורות של שנתיים.

אמנון כהן: תני לי זאת עכשיו.

אמנון כהן: אני אעשה לך את המלחמות האלה.

יולי תמיר: בכל אופן, יש לי מחוייבות קודם כל שהמשרד יעבוד, ולמשרד יש היום קיצוץ תקנים ואין לו הוספת תקנים.

יולי תמיר: היה קיצוץ FLAT של תקנים על כל משרדי הממשלה וגם על משרד הקליטה.

יולי תמיר: המצב היום במשרד הוא, שאנו לא שוכרים אנשים אלא מפטרים אנשים.

יולי תמיר: אם אתם רציניים ואם יש בוועדת הכספים ובוועדת הקליטה תמיכה בדרישה שלנו להחזיק צוות יועצים בני הקהילות השונות מעל סדר-גודל מסויים- - -

אמנון כהן: זה לא 'ילך'.

אמנון כהן: מי יתן לך צוות?

אמנון כהן: מדברים איתך על חצי תקן, ואת אומרת: צוות.

יולי תמיר: אבל, אני לא יכולה לקחת קווקזי ולא לקחת אחר.

יולי תמיר: זה לא יכול לעבוד כך.

אמנון כהן: לא אכפת לי שזה יהיה במשרד שלך.

אמנון כהן: את יכולה לשים אחד כזה במחוז תל-אביב, ואת לא חייבת לשים אותו בתוך המשרד.

אמנון כהן: יש אנשים שיוצאים לפנסיה ויש אנשים שיוצאים.

אמנון כהן: את יכולה להכניס במקום מי שפורש.

אמנון כהן: את שרה, ויש לך את האפשרות.

אלי גולדשמידט: אני מציע להפסיק את הויכוח.

אלי גולדשמידט: גבירתי השרה, אני מציע כך: בכל זאת, מדובר פה בקהילה של 120 אלף איש, וחבר-הכנסת אמנון כהן גם בכנסת בין היתר הוא נציג העדה הזו מלבד זאת שהוא עוסק בהרבה מאד דברים.

עופר חוגי: יש לנו גם את חבר-הכנסת גאגולה.

יולי תמיר: עכשיו, יבואו הגרוזינים ויבקשו.

עופר חוגי: יש בעיות יומיומיות- - -

יולי תמיר: ההבדל ביניהם מכריע.

אלי גולדשמידט: אני לא יודע כרגע.

אלי גולדשמידט: יש כל מיני סוגים של עליות.

אלי גולדשמידט: יש עליות שעיקר העליה היתה אכן בשנות ה-70, והם יותר בחזקת עולים ותיקים מאשר עליות של שנות ה-90.

אלי גולדשמידט: לגבי העליות של שנות ה-90, כנראה שאכן לעליית בוכרה יש משקל גדול מאד.

אלי גולדשמידט: אני מבקש: אם תוכלי לבדוק--

יולי תמיר: אני אבדוק.

יולי תמיר: אעביר לכם מסמך.

אלי גולדשמידט: --ולתת לנו תשובה בטווח הקרוב.

אלי גולדשמידט: שרת הקליטה י' תמיר: תוך שבועיים תקבלו ממני מסמך מה אני צריכה כדי להכניס אנשים במסגרת הזו.

אלי גולדשמידט: לא מה את צריכה.

אלי גולדשמידט: אני לא אוכל להוציא מההוצאות תקציב.

יולי תמיר: אם כך, אני צריכה לחכות שתתפנה לי משרה.

יולי תמיר: אל תעשו צחוק מהעבודה.

יולי תמיר: האם אפטר אדם?

יולי תמיר: טענת חבר-הכנסת אמנון כהן צודקת.

יולי תמיר: על מנת לתפקד נכון מול הקהילות השונות, אני צריכה יועצים שיעבדו אתי.

יולי תמיר: אם יהיה פקיד קבלה מבני העדה הבוכרית בלשכת המשרד, זה לא נותן לי שום דבר.

אמנון כהן: לא.

אמנון כהן: אני מדבר על איש שטח.

אלי גולדשמידט: תוך שבועיים אנו נקבל איזו שהיא תשובה.

יולי תמיר: אני אתן לכם מסמך.

אמנון כהן: אבל, היושב-ראש גולדשמידט, היא מדברת על משהו אחר.

אמנון כהן: היא מדברת על צרכים כלליים.

אמנון כהן: לא ייצא מזה דבר.

אמנון כהן: אני מבקש שזה יהיה מתוך מעטפת התקציב שלך היום, ואנו בעתיד נעזור לך וזה בלי שום קשר לזה.

יולי תמיר: אני אביא הצעה, ואתם תעזרו לי ואני אמצא את המשרה.

אלי גולדשמידט: היא תביא הצעה.

אמנון כהן: הצעה - זה אומר שנתיים עבודה.

אלי גולדשמידט: תן לה.

אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת אמנון כהן, העלית את הנושא עכשיו.

אמנון כהן: לא העליתי זאת עכשיו.

אמנון כהן: שרת הקליטה י' תמיר: לא.

אמנון כהן: הוא העלה זאת מזמן.

אלי גולדשמידט: פה, בוועדה, העלית זאת פעם ראשונה.

אלי גולדשמידט: אני לא שמעתי על זה קודם, ולא באת אלי.

יולי תמיר: אני אתן לכם תשובה על מצבת התקנים.

אלי גולדשמידט: אנו נקבל תשובה מהשרה בעניין הזה.

עופר חוגי: מה הם תפקידי סגנית השרה?

ישראל כץ: זו כבר שאלה קשה מדי.

ישראל כץ: זה דיון שהזמן לא יספיק לו.

יולי תמיר: אתן לך תשובה ברורה.

יולי תמיר: סגנית השרה פועלת בתחומים של קליטה בקהילה- - -

ישראל כץ: עוד מעט גם תשאל את השרה האם סגנית השרה נחוצה.

יולי תמיר: יש הסכם קואליציוני.

יוסף יצחק פריצקי: אם תקיים הצבעה על זה ביום שני?

אלי גולדשמידט: לפי הצעת יושב-ראש הקואליציה, מדובר על יום שני.

יוסף יצחק פריצקי: עלי ללכת לוועדת הכנסת.

יוסף יצחק פריצקי: אני חוזר ומציע, שתביאו את סגנית השרה לפה.

יוסף יצחק פריצקי: השרה יולי תמיר, מבחינה ציבורית, יהיה לכם קשה מאד להעביר את העסק הזה.

יולי תמיר: ביקשו ממני לבוא ולהציג זאת.

יולי תמיר: היו"ר א' גולדשמידט: מי ביקש?

יולי תמיר: כשהפנו את השאלה, אמרו לי.

יולי תמיר: אני חושבת, שמתפקידי להגן על התקנים האלה.

יולי תמיר: אם אתם רוצים להזמינה, אין שום בעיה.

אלי גולדשמידט: אנו דנים פה במרינה סולודקין ואנו לא שומעים אותה, וזה לא כל כך יפה.

דובר: נכון.

יולי תמיר: אם כך, תזמינו אותה.

יולי תמיר: אין שום בעיה.

אלי גולדשמידט: תזמינו אותה ליום שני לעשר דקות.

יולי תמיר: יש תמיכה מלאה של המשרד.

יולי תמיר: השרד תומך תמיכה מלאה.

אלי גולדשמידט: ברור, שפה השרה נתנה גיבוי מלא לבקשה הזו וכו'.

אלי גולדשמידט: אנו נזמין בכל מקרה, כיון שמדובר במרינה סולודקין- - -

אבשלום וילן: האם כאשר היו סגני שרים אחרים, הזמנת אותם?

אלי גולדשמידט: יש פה אירוע קונקרטי ומקרה קונקרטי.

אלי גולדשמידט: אנו סיימנו את הדיון בעניין.

אלי גולדשמידט: נפגש פה בשעה 11:45 פעם נוספת.

אלי גולדשמידט: (הישיבה הופסקה בשעה 10:15.

אלי גולדשמידט: ) (הישיבה חודשה בשעה 10:50.

אלי גולדשמידט: )

אלי גולדשמידט: אני מחדש את הישיבה, והנושא הוא: צו המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 41), התש"ס-1999 - עגלים מיובאים.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, עשיתי פשרה עם עצמי.

אלי גולדשמידט: אני צריך להעביר את הנושא זה.

אלי גולדשמידט: יש פה שתי רביזיות.

שלום שמחון: אין פה שתי רביזיות.

אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת מאיר שטרית ביקש.

ישראל כץ: הם לא ביקשו רביזיה.

ישראל כץ: הוא לא ביקש.

שלום שמחון: הוא לא ביקש.

אלי גולדשמידט: מר קרשנר, האם חבר-הכנסת מאיר שטרית ביקש רביזיה?

א' קרשנר: גם חבר-הכנסת שמחון וגם חבר-הכנסת שטרית.

ל' לבנת: הוא ביקש רביזיה.

ל' לבנת: ישבתי לידו ואמרתי לו: תבקש רביזיה.

ל' לבנת: היו"ר א' גולדשמידט: תחילה, הוועדה מברכת את חבר-הכנסת מאיר פרוש שהביא היום את בנו בן השלוש.

ל' לבנת: הסבר לנו זאת.

מאיר פרוש: אנו נוהגים בגיל שלוש להכניס את הילד לבית-ספר בז' באדר שזה בעוד כמה ימים.

מאיר פרוש: היום הוא נהיה בן שלוש, והכנסתי אותו: עוטפים אותו עם טלית וכו'.

מאיר פרוש: ביקשתי לדחות את ההצבעה לזמן הזה.

אלי גולדשמידט: יש שתי רביזיות.

אלי גולדשמידט: יש פה בעיה: מה קורה אם שתי הרביזיות מתקבלות?

שלום שמחון: אל תשבור את הראש לגבי זה.

שלום שמחון: לא יתקבלו שתיהן.

אלי גולדשמידט: אם כך, אצביע קודם על הרביזיה שלך, חבר-הכנסת שמחון, ולאחר מכן עלי להצביע גם על הרביזיה של חבר-הכנסת שטרית.

ל' לבנת: היושב-ראש גולדשמידט, אולי תצביע אחד מול השני.

אלי גולדשמידט: מה שאת אומרת אינו אפשרי.

אלי גולדשמידט: זו רביזיה.

אלי גולדשמידט: תחילה, אנו מצביעים על רביזיה על ההצעה של האוצר כפי שהיתה פה, שביקש אותה חבר-הכנסת שלום שמחון.

אלי גולדשמידט: מי שמצביע בעד הרביזיה, פירושו שהוא בעד הצעת האוצר.

מאיר פרוש: האם שם זה ה-290 ק"ג?

ישראל כץ: 220 ק"ג.

אלי גולדשמידט: צריכים להגדיר את זה.

אלי גולדשמידט: מדובר על משקל ממוצע של 220 ק"ג.

אלי גולדשמידט: מי בעד הרביזיה של חבר-הכנסת שלום שמחון?

אלי גולדשמידט: מי נגד הרביזיה של חבר-הכנסת שמחון?

אלי גולדשמידט: בעד - 9 נגד - 3 הרביזיה של חבר-הכנסת שלום שמחון התקבלה.

א' קרשנר: תשעה חברי-כנסת הצביעו בעד הרביזיה של חבר-הכנסת שאול שמחון, ושלושה חברי-כנסת הצביעו נגדה.

אלי גולדשמידט: הרביזיה הזו התקבלה.

אלי גולדשמידט: עתה, נצביע על הרביזיה של חבר-הכנסת מאיר שטרית, המדברת על משקל ממוצע של 240 ק"ג.

אלי גולדשמידט: מי שבעד הרביזיה הוא בעד ההצעה של חבר-הכנסת מאיר שטרית.

אלי גולדשמידט: מי בעד הרביזיה?

אלי גולדשמידט: מי נגדה?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 5 נגד - 9 הרביזיה של חבר-הכנסת מ' שטרית לא התקבלה.

א' קרשנר: חמישה חברי-כנסת הצביעו בעד הרביזיה של חבר-הכנסת מאיר שטרית, ותשעה חברי-כנסת הצביעו נגדה.

אלי גולדשמידט: הואיל והרביזיה הזו לא התקבלה והראשונה התקבלה, נצביע עתה על ההצעה עצמה.

אלי גולדשמידט: מי בעד הצעת האוצר?

אלי גולדשמידט: מי נגדה?

אלי גולדשמידט: בעד - 9 נגד - 4 צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 41), התש"ס-1999, התקבל.

א' קרשנר: תשעה חברי-כנסת הצביעו בעד הצעת האוצר, וארבעה חברי-כנסת הצביעו נגדה.

אלי גולדשמידט: הצעת האוצר התקבלה.

אלי גולדשמידט: אני נועל את ישיבת הוועדה.

אלי גולדשמידט: תודה לכולם.