ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 53, 1999-11-29 09:00

אלי גולדשמידט: אני פותח את הישיבה.

אלי גולדשמידט: קודם כל, אנחנו מתחילים את הדיונים יחסית מוקדם, בגלל העומס שמוטל עלינו, גם בהיבטים אחרים, כמו חוק ההסדרים ונושאים שוטפים ולכן אני מתנצל על השעה היחסית מוקדמת.

אלי גולדשמידט: זאת גם הסיבה שכרגע אתה לא רואה כל כך הרבה חברי ועדה.

אלי גולדשמידט: הם בדרך כלל מגיעים בהרכב רחב.

אלי גולדשמידט: אבל זה לא בגלל הנושא, זה פשוט, לדעתי, בגלל השעה.

יצחק מרדכי: אנחנו יכולים לחכות לאנשים.

אלי גולדשמידט: אני לא חושב שכדאי.

אלי גולדשמידט: אני מציע שנתחיל.

אלי גולדשמידט: הם יצטרפו.

אלי גולדשמידט: יש לנו מגבלה של לוח זמנים.

אלי גולדשמידט: אני מודיע כאן לפרוטוקול שהדיון שלנו הוא, מבחינת החוברות שיש בפנינו, הן על משרד התחבורה - חוברת בעניין משרד התחבורה - והן על החוברת:

אלי גולדשמידט: תמיכות במחירי מצרכי יסוד ובייצור החקלאי.

אלי גולדשמידט: חלק מן החוברת תמיכות במצרכי יסוד עוסקת, אני מניח, גם במחירים בתחבורה הציבורית ודברים מהסוג הזה.

אלי גולדשמידט: זאת אומרת, שני הנושאים בעצם נידונים היום.

אלי גולדשמידט: החלוקה שאנחנו מקיימים בדרך כלל, זה שהמשרד מציג את הנושא על פי שיקול דעת השר בסדר גודל של שעה ולאחר מכן אנחנו מבקשים מחברי הכנסת לשאול שאלות ולהביע עמדות ומאפשרים לשר ואם הוא רוצה, גם לאנשי משרדו – המנכ"ל והאחרים – להציג את התשובות.

אלי גולדשמידט: אם יש תשובות שלא ניתן לתת באותו יום, אפשר לתת אותן, כמובן, בשלב יותר מאוחר בכתב.

אלי גולדשמידט: יש דברים שצריך אולי להכין, או שאלות מספריות שדורשות איזו שהיא הכנה.

אלי גולדשמידט: אני חוזר ומברך אותך.

אלי גולדשמידט: נמצא פה כרגע חבר כנסת אחד, חבר הכנסת יעקב ליצמן, אבל אני בטוח שיגיעו עוד ורשות הדיבור לך.

יצחק מרדכי: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, אנשי משרד התחבורה.

יצחק מרדכי: בפתח דברי אני רוצה לומר שהממשלה עשתה צעד מבורך וקיימה את ההסכם הקואליציוני בחיבור כל גורמי התחבורה תחת קורת גג אחת במשרד התחבורה.

יצחק מרדכי: במשך שנים הפיצול היה בלתי הגיוני וגרם נזק יותר מאשר הביא תועלת.

יצחק מרדכי: היום, תחת קורת גג אחת, אנחנו יכולים לפעול בצוותא מתוך ראייה כוללת מה הם צורכי המדינה ואיך לענות עליהם.

יצחק מרדכי: כאשר באנו לקבוע את תכנית תקציב שנת 2000, קיימנו הערכת מצב שיטתית, מה הם סדרי העדיפויות, מה גודל התקציב ומה נכון לעשות בשנת 2000.

יצחק מרדכי: ברור שאי אפשר לעשות שינויים מהותיים בשנה, מה עוד שחלק מן הגופים חברו למשרד תוך כדי בניית התקציב הרב שנתי וחלקם היו שותפים להערכת המצב עוד בטרם עברו אל משרד התחבורה.

יצחק מרדכי: לכן המשרד הנפיק תוכנית לשנת 2000 שבנויה נדבך אחד, שזה קו מתמשך לפרוייקטים שהיו כבר בביצוע ומאידך בכל תחום שניתן היה כבר להשפיע על סדרי העדיפויות תוכלו לראות שינויים בסדרי העדיפויות שעם השנים יבואו לידי ביטוי בצורה בולטת בתוכנית החומש, התוכנית הרב שנתית.

יצחק מרדכי: התחבורה במדינת ישראל כמדינה מודרנית, בראייה רב שנתית, גם מתוך מה שראיתי במשך מספר ימים באירופה, נמצאת לצערי הרב בפיגור גדול מאד.

יצחק מרדכי: פיגור של עשרות שנים לצד הגידול בצרכים של הציבור בישראל.

יצחק מרדכי: זה עשרות שנים שמדינת ישראל, במידה מסוימת בצדק, השקיעה בתחום הביטחון, בתחום העלייה, בתחום הקליטה, בהמון תחומים ובתחום הצרכים של תשתיות התחבורה והתחבורה המודרנית, לא הושקעו המשאבים הנדרשים.

יצחק מרדכי: לפי הערכתי הפער הרב שנתי הוא כבין 40 ל 80 מיליארד שקל.

יצחק מרדכי: 40 מיליארד שקל מכספי הציבור ולהערכתי עוד 40 מיליארד שקל מכספים פרטיים הנדרשים כדי להצעיד את מדינת ישראל לשנות ה 2000, 2210 ולהביא לידי כך שתהיה תשתית תחבורתית מודרנית לציבור במדינת ישראל.

יצחק מרדכי: מה הם התפקידים בגדול?

יצחק מרדכי: תפקידי התחבורה בגדול הם לקרב בין מוקדי פעילות שונים, הן של האוכלוסיות והן של הצרכים.

יצחק מרדכי: מערכת תחבורה מפותחת ברור שהיא תורמת לקידום הכלכלה והרווחה של כלל אזרחי המדינה והיא צורך חיוני במדינה מודרנית.

יצחק מרדכי: מה הם המאפיינים העיקריים של התחבורה במדינת ישראל בפרט ובצורה אוניברסלית בכלל גם במקומות אחרים.

יצחק מרדכי: השימוש בתשתית שרובה ציבורית ואיננה סחירה.

יצחק מרדכי: אי אפשר לסחור בתשתיות של התחבורה, אם כי – ונדבר על זה בהמשך – יש, כמובן, התייעלות וניסיונות להחדיר גורמים פרטיים.

יצחק מרדכי: התחבורה דורשת הון עתק בהשקעה בתשתיות וכך גם בחלק מאמצעי ההסעה.

יצחק מרדכי: אני ביקשתי בכמה דברים להגיש מחירים.

יצחק מרדכי: אתם תראו כמה עולה קרון רכבת וכמה עולה קטר ואם תרצו גם יגידו לכם כמה עולה קילומטר כביש וגשר וכולי.

יצחק מרדכי: המסקנה היא שהתשתית ואמצעי ההסעה דורשים סכומי עתק שבלעדיהם, כמובן, אי אפשר להשיג את המטרה.

יצחק מרדכי: ברור שהתחבורה משפיעה וקשורה לאיכות הסביבה.

יצחק מרדכי: ככל שרמת התחבורה תהיה גבוהה, היא תוכל להשפיע על איכות החיים שלנו והיכולת שלנו להגיע לשירות טוב והנעה מהירה ממקום אחד למקום שני.

יצחק מרדכי: מה המאפיינים העיקריים והשפעתם על המשק?

יצחק מרדכי: ראשית, כמובן, נדרש לקבוע מדיניות תחבורתית בריאה כוללת.

יצחק מרדכי: אני חושב שזה מה שעשינו השנה בצורה מרוכזת, כפי שציינתי, עם כל גורמי התחבורה.

יצחק מרדכי: סיכמנו גם עם הגורמים שלא היו חברים עד שחברו, לגבי העמדת הנושאים המרכזיים לסדר היום, התדיינות וקביעת מדיניות כוללת בשני מרכיבים מרכזיים.

יצחק מרדכי: המרכיב הראשון הוא מה הצרכים של המדינה בתחבורה והמרכיב השני הוא מה הצרכים הלאומיים.

יצחק מרדכי: איך להביא את התחבורה לאותם מוקדים, לאותם מקומות, שגם אם כלכלית הם נראים לא מכוסים, הם מכוסים מבחינה לאומית בראייה כוללת.

יצחק מרדכי: הכוונה וביצוע השקעות בתשתיות.

יצחק מרדכי: נדרשים משאבים גם של המדינה וגם של הסקטורים הפרטיים וצריך, כמובן, לכוון, לסייע, לעזור, להביא את כל אותם גורמים כדי שישקיעו בתשתיות.

יצחק מרדכי: כל מערכת המיסוי והסבסוד, אני בטוח שהיא ברורה פה.

יצחק מרדכי: מערכת הרישוי שהיא, למיטב שיפוטי הדל, בעייתית ממדרגה ראשונה.

יצחק מרדכי: נצטרך לעשות רוויזיה שלמה בכל מערכת הרישוי במדינה.

יצחק מרדכי: זו מערכת שבמשך השנים הגיעה למצבים מאד מורכבים והיא מחייבת שינויים רדיקליים כדי לעקור מן השורש תופעות שהשתרשו בתוך המערכות עצמן.

יצחק מרדכי: כמובן, דרושה מערכת של פיקוח ובקרה שהיום היא בין סמלית לבין לא קיימת וכל אותם הסדרים אדמיניסטרטיביים שדרושים לתחבורה מודרנית בעולם המודרני שאנחנו נמצאים בו.

יצחק מרדכי: מה הם היעדים בגדול?

יצחק מרדכי: קיום שירותי תחבורה סדירים ויעילות ברמת השירות הגבוהה.

יצחק מרדכי: בעצם, הכותרת שלנו היא איכות ושירות במחיר נמוך ככל האפשר לכלל הציבור בישראל, כי זה משפיע, כמובן, גם על הכלכלה.

יצחק מרדכי: פיתוח ענפי התחבורה במשולב עם ענפי המשק האחרים.

יצחק מרדכי: אנחנו משולבים עם המערכות האחרות, למשל בנמלים, למשל בשדות התעופה – אפילו אתמול בלילה – איך לתת את השירותים הנדרשים בראייה כוללת של כלל המשק בישראל.

יצחק מרדכי: הצורך בשמירת קשר עם הכפר הגלובלי, העולמי, שבו צריך להתנייד ולהגיע ממקום למקום באוויר, ביבשה ובים.

יצחק מרדכי: אני מקווה שבעתיד גם יפתחו נתיבי התחבורה היבשתיים למדינות השכנות ומדינת ישראל תהיה בעצם מרכז מחבר בין הים ליבשה ובמידה מסוימת בין האוויר ליבשה.

יצחק מרדכי: כך היא תוכל להיות מוקד תחבורה בינלאומי שתהיה לו חשיבות רבה, ממש כפי שהיתה בעבר חשיבות היסטורית למדינת ישראל במיקומה הגיאוגרפי.

יצחק מרדכי: כל נושא הבטיחות בדרכים.

יצחק מרדכי: הגם שנעשה די הרבה, כל יום אנחנו שומעים ורואים את המראות, את הקולות, את אובדן חיי אדם ובוודאי לא נוכל להגיד שעשינו את כל מה שנדרש כאשר התמונות הן עדיין קשות.

יצחק מרדכי: כפי שאמרתי, עושים פעילות רבה ומבורכת, אבל היא איננה מספיקה עדיין ונצטרך להמשיך בכך.

יצחק מרדכי: כפי שציינתי בתחילת דברי, מרגע שכל מערכות התחבורה הציבורית חברו ביחד תחת קורת גג אחת, אפשר להיכנס לתכנון תחבורה מערכתי ורב שנתי.

יצחק מרדכי: מה שהייתי אומר, שבגדול, לא היה במדינת ישראל לצערי ובוודאי שלא בצורה משולבת.

יצחק מרדכי: אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב ראש, באחת הפגישות בן ישבתי ביחד עם כל ראשי התחבורה, קם יותר מגורם אחד שאמר לי שארבעים שנה לא ישבו אנשים ביחד.

יצחק מרדכי: הם היו מופתעים.

יצחק מרדכי: אני הייתי מופתע, איך אפשר בכלל לתכנן תוכנית, מבלי שכל גורמי התחבורה ישבו ביחד, ידברו וישמעו אחד את השני?

יצחק מרדכי: אני לא אומר שלא היתה אינטראקציה באוצר או במקומות אחרים בין כל המערכות, אבל המערכות כמערכות צריכות לשבת ולבדוק מה עדיף על מה ובאיזה סדר עדיפות.

יצחק מרדכי: המערכות, כל אחת, בהיותן במשרדים שונים נמשכו לכיוונים שונים.

יצחק מרדכי: אני מתכוון תוך מספר חודשים להגיע לתוכנית מערכתית יבשתית, אווירית וימית במדינת ישראל בראייה של חומש.

יצחק מרדכי: מה דרוש לעשות: בנמלים, בשדות תעופה, בתעבורה האווירית וביבשה.

יצחק מרדכי: מהתוכנית הזאת, על בסיס המשאבים, נגזור כל שנה מה ניתן לעשות ובאיזה סדר עדיפות.

יצחק מרדכי: התוכנית תהיה גמישה.

יצחק מרדכי: היא יכולה להשתנות משנה לשנה, אבל אם הצלחנו להגיע לפני שלוש שנים אחרי הפסקה ארוכה לתוכנית רב שנתית במשרד הביטחון ובמערכת הביטחון, לא עולה על דעתי שלא תהיה תוכנית רב שנתית במערך התחבורה של מדינת ישראל.

יצחק מרדכי: גיבוש מדיניות ותוכניות השקעה בענפי התחבורה בראייה רב שנתית.

יצחק מרדכי: שוב, אם לא נבוא למשקיעים ונציג תוכנית רב שנתית, אלא נבוא אליהם כל פעם במקוטע, ספק אם נוכל להביא משקיעים.

יצחק מרדכי: אני ישבתי אתמול שעתיים עם ראש עיריית תל אביב.

יצחק מרדכי: זה לא סוד שאין באמת תוכנית תחבורתית לתל אביב.

יצחק מרדכי: להסעה המונית, ציבורית.

יצחק מרדכי: למה אין אני לא יודע.

יצחק מרדכי: עובדה.

יצחק מרדכי: עשר שנים או יותר, המון כסף הושקע ואין תוכנית אחת שאפשר להגיד לגביה מחר שיש הסכמה, אפילו חלקית ויוצאים אתה לדרך.

יצחק מרדכי: לכן, מבלי שתהיינה תוכניות רב שנתיות במגירה בהיקפים גדולים לא נוכל להתקדם.

יצחק מרדכי: אני מוכרח לציין שבכמה מקומות יש את זה, אבל האינטגרציה בין כולם, בסדר העדיפות הנכון, היא שלפי דעתי תוביל אותנו לכך שגם משקיעים בארץ ובעולם ירצו לבוא, לנתח פרוייקטים, להתחבר אליהם ולקדם אותם.

יצחק מרדכי: כמובן, הגברת כל היעילות של התחבורה הציבורית.

יצחק מרדכי: צריך לעשות את זה בזהירות, ברגישות המתאימה, אבל להטמיע תהליך של תחרות בתוך התחבורה הציבורית.

יצחק מרדכי: הגם שיש בה הרבה ברכה, צריך לראות גם את המצוקות שיש בה ויש בה מצוקות.

יצחק מרדכי: הן ניכרות בחלק מן השטח.

יצחק מרדכי: לכן, כמו כל דבר שהולכים לעשות בו שינוי, הוא צריך להיעשות באיזונים המתאימים ולא לגרום נזקים עם משמעויות חריפות.

יצחק מרדכי: מה בגדול קורה בתקציב שנת 2000?

יצחק מרדכי: בגדול, אני שמח מאד שהגעתי להסכמה עם ראש הממשלה והאוצר, על גידול בתקציב התחבורה ותשתיות התחבורה במדינת ישראל, אם כי אני אומר לכם, זה איננו מגיע לצורך המינימלי החיוני לצורכי התחבורה של מדינת ישראל.

יצחק מרדכי: יש, כפי שאתם רואים, גידול של כ 20% בתקציב התשתיות לתחבורה במזומן, שזה כ 525 מיליון שקל והרשאה להתחייבות בעוד כ 30% שזה 725 מיליון שקל.

יצחק מרדכי: בסך הכל בשנה שבה היו קיצוצים וצמצומים בתקציב, יש בזה איזושהי התחלה של תהליך, אבל הוא כמובן מחייב גידול רציף ומשמעותי כדי להגיע לצרכים התחבורתיים של מדינת ישראל.

יצחק מרדכי: כפי שציינתי הצרכים הם, לפי דעתי, בפערים של כ 40 מיליארד שקל מתקציבי המדינה, הציבור ועוד כ 40 מיליארד מהסקטורים הפרטיים בארץ ובעולם, כדי להגיע לרמת תחבורה מודרנית.

יצחק מרדכי: אני, ברשותכם, אעצור כאן ואתן לגורמי המשרד להציג את הנתונים.

יצחק מרדכי: נשמח מאד, תוך כדי הצגה או בסיומה, לענות על כל שאלה בכל תחום.

אלי גולדשמידט: בסיומה.

יצחק מרדכי: אז אני מציע שתתנו לנו להציג את הכל ואחר כך השאלות.

יעקב מורשת: בהמשך לדברי השר, אני רוצה להציג פה נתונים.

יעקב מורשת: אנחנו נראה פה את נתוני המאקרו ונתוני המשרד התקציביים.

יעקב מורשת: בהשוואה לשנה הקודמת ולשנה הזו, אני רוצה להדגיש נקודה מאד חשובה בתקציבים ובמספרים.

יעקב מורשת: מעבר לתקציב של המשרד יש את התקציבים של הגופים שכפופים לשר ויש שם תקציבי השקעות בהיקפים שלא פחותים מהתקציבים של המשרד עצמו.

יעקב מורשת: מעבר לזה, בהשוואה של המספרים, השר נתן הנחייה שאנחנו עובדים עליה בחודשים אלה, ליצור מצב שכתוצאה מהאיחוד של כל המערכות התחבורתיות אחד ועוד אחד יהיה שווה שלוש.

יעקב מורשת: כתוצאה מהסינרגזם בין כל המערכות, הן הפיסית והן הכלכלית, אנחנו בעצם משיגים את זה שאם משווים את התקציבים לשנה הקודמת התועלות למשק כתוצאה מהאיחוד, מהסינכרון, הן גידול משמעותי הרבה מעבר למספרים שנראה פה.

יצחק מרדכי: מה שאנחנו רואים פה זה בעצם שלושה מיליארד שקל השקעה בתאגידים ויש עוד בין שלושה וחצי לארבעה מיליארד שקל השקעה בתקציבי משרד התחבורה.

יצחק מרדכי: המשרד הזה יושקע בתשתיות בין שבעה לשמונה מיליארד שקל בצורה ישירה ועקיפה, חוץ מפרוייקטים שיצאו ל B.O.T.

יצחק מרדכי: כמו, אני מקווה, רכבת קלה בירושלים או מינהרות.

יצחק מרדכי: ברור שזו תרומה לצמיחה וזו תרומה ישירה למקומות עבודה וזו תרומה ישירה לכך, שאנחנו יכולים בפרק זמן מוגבל להוציא לפועל היקפים כאלה של תשתיות ברמה לאומית.

אלי גולדשמידט: אדוני השר, אם אפשר אולי במילה רק לעדכן אותנו, מה כולל השינוי האירגוני, פרט להעברת מע"צ ורשות הנמלים והרכבות למשרד התחבורה.

אלי גולדשמידט: למשל כבישים – כל הכבישים עכשיו באחריות

אלי גולדשמידט: כם, או שיש עדיין כאלה של משרד הפנים?

יצחק מרדכי: אני מיניתי את תת אלוף במילואים אביעם סלע, שיש לו חברה פרטית, לבחון ולהציע רה – ארגון במשרד עצמו לאור חיבור המרכיבים.

יצחק מרדכי: קיימנו מספר דיונים במשרד.

יצחק מרדכי: יש לנו מספר טיוטות להצעה ואני מניח שבשבועות הקרובים תגובש הצעה איך הרה-ארגון במשרד יביא לידי כך שלא יהיו כפילויות.

אלי גולדשמידט: אבל יש עוד נושאים תחבורתיים שנמצאים במשרדים אחרים?

יצחק מרדכי: תכף נדבר על זה.

יצחק מרדכי: אני אגיע לזה.

יצחק מרדכי: קודם כל הארגון בתוך המשרד עצמו וחיבור המערכות החדשות בצורה הנכונה בתוך המשרד.

יצחק מרדכי: איך להפעיל בצורה אפקטיבית את המשרד.

יצחק מרדכי: אם אני רק אצטט את מה שאמרו גורמים שעשו בחינה, הם לא מבינים איך אפשר לעבוד בצורה כזאת.

יצחק מרדכי: זה פשוט בלתי מובן, כיצד המערכות, שהיו מפוזרות ומאוגדות תחת אחריות או סמכויות שונות, יכלו לתפקד.

יצחק מרדכי: כל גוף בפני עצמו יכול להיות שכן, אני מדבר על כלל המערכות.

יצחק מרדכי: הדבר השני, אנחנו בסוף הדיונים ויש עדיין בעיות.

יצחק מרדכי: למשל, יש תחומים מסוימים שאינם באחריות משרד התחבורה.

יצחק מרדכי: כל איזורי המועצות וכולי, זה באחריות משרד הפנים, עם תקציבים לא תקציבים.

יצחק מרדכי: לך אין ברירה, אתה חייב לתת איזשהו נתח תקציבי יש מאין ואחת ההצעות שלנו היא להביא לידי כך, שכלל התחבורה בכל המקומות, כולל התקציבים, של משרד הפנים ושל משרד השיכון וכולי, יחוברו למקום אחד ושהראייה התחבורתית תהיה כוללת בכל המדינה.

נחום לנגנטל: לשאלתך, אדוני היושב ראש, יש בערך לדעתי עוד כ 2 מיליארד שקל שמסתובבים מחוץ למשרד התחבורה באספלט.

נחום לנגנטל: משרד המסחר והתעשיה, משרד הדתות עושה בתי עלמין, משרד הבינוי והשיכון עושה שכונות חדשות, אין כמעט משרד שלא עושה אספלט.

נחום לנגנטל: אולי משרד הקליטה לא.

יצחק מרדכי: אני לא מסתכל דרך האספלט.

יצחק מרדכי: אני מסתכל דרך הפרטים.

נחום לנגנטל: זה, אבל, דבר חשוב.

נחום לנגנטל: נכון שהדבר הגדול כבר נכנס.

נחום לנגנטל: מע"צ כבר נכנס למשרד התחבורה.

נחום לנגנטל: אבל נצרת זו הבעיה הכי גדולה.

יצחק מרדכי: רשות הנמלים והרכבות.

נחום לנגנטל: הרכבות, סליחה.

נחום לנגנטל: נצרת זו הבעיה הכי גדולה.

נחום לנגנטל: הקימו שם שכונה של אלף ומשהו יחידות דיור, משרד השיכון בנה שם ועכשיו אי אפשר להגיע לשכונה כי הכביש הוא כבר דרך משרד השיכון.

יצחק מרדכי: בונים בשכונה ויגיעו לשכונה.

יצחק מרדכי: לא זאת הבעיה.

יצחק מרדכי: משרד השיכון, כשהוא בונה שכונה, צריך לבנות גם את הכבישים בשכונה.

יצחק מרדכי: אבל אחר כך יש את כל החיבורים והתיאומים ביניהם וזה נופל, לעיתים, בין השולחנות.

יצחק מרדכי: את החיבורים האלה אנחנו נעשה.

יצחק מרדכי: הבעיה היותר כואבת זה המגזר הכפרי, שאין לו אבא, בעצם.

יצחק מרדכי: יש לו את משרד הפנים.

יצחק מרדכי: משרד הפנים זה בסדר עדיפות אחרון אצלו והתוצאה היא שהכבישים במועצות הרוסים לחלוטין ואין תקציבים לכך.

הרצל בן יהושע: אני מנהל אגף התקציבים במשרד התחבורה ואני אתחיל את הסקירה שלי בכך שאני אציג כמה אינדיקטורים שמציינים את הפעילות התחבורתית על כל ענפיה.

הרצל בן יהושע: הדבר הבולט שאנחנו רואים זה שבעצם תוך עשר שנים בכל תחומי התחבורה הפעילות הכלכלית הוכפלה.

הרצל בן יהושע: אם אנחנו מסתכלים על מספר כלי הרכב, זה גדל בכמיליון כלי רכב , או מיליון שבע מאות.

הרצל בן יהושע: גידול הרבה יותר גדול מזה היה בנסועה.

הרצל בן יהושע: כלומר, בהיקף הקילומטרז' שכלי הרכב עושים מ 18 מיליון קילומטר עד 34 מיליון קילומטר.

הרצל בן יהושע: מטענים בנמלים גדלו מ 16 מיליון טון עד כ 34 מיליון טון בשנת 1998.

הרצל בן יהושע: נוסעים בנתב"ג גדלו משלושה פסיק שבעה מיליון עד קרוב לשמונה מיליון ואנחנו מניחים שבשנת 2000 הגידול ימשיך בקצב מואץ.

הרצל בן יהושע: השקף הזה מציין את שיעורי הגידול שהוצגו בטבלה הקודמת ואנחנו רואים פה שלמעשה, כשאנחנו מסתכלים על הפעילות הכלכלית בכל תחומי התחבורה, נסועה, מטענים בנמלים ונוסעים בנתב"ג, הפעילות הזאת הוכפלה משנת 1989 ועד שנת 1998.

הרצל בן יהושע: כאשר אנחנו מסתכלים על התשתיות, נניח על שטח הרציפים - המספר לא מופיע פה - אז שטח הרציפים בנמלים עלה באותה תקופה מ 7000 מ"ר עד כ 8500 מ"ר.

הרצל בן יהושע: שטח הכבישים עלה מ 13 מיליון מטר מרובע עד ל 16 מיליון בסך הכל.

הרצל בן יהושע: פה אני מנסה לסכם את מה שכתוב בדו"ח בנק ישראל.

הרצל בן יהושע: דו"ח בנק ישראל טוען שחסרים לנו 30 מיליארד שקל השקעות בתשתית.

הרצל בן יהושע: החוסר הזה נובע מכך, שמאמצע שנות השישים עד לתחילת שנות התשעים, היקף ההשקעה שהושקעה בתשתית היבשתית היה חצי ממה שנהוג בארצות המפותחות.

הרצל בן יהושע: זה נכון שבחמש שש השנים האחרונות היקף ההשקעה דומה למה שיש בארצות המפותחות, אבל עדיין נשאר כל הפיגור שנוצר בכל השנים הקודמות.

הרצל בן יהושע: אם אנחנו מסתכלים על הגרף הזה, אנחנו רואים שהוא מראה מדד המתאר את הצפיפות בדרכים.

הרצל בן יהושע: אנחנו רואים שמשנת 1987 עד לשנת 1998, היקף הנסועה, או היקף הקילומטרז' יחסית לשטח הכבישים נמצא בעלייה.

הרצל בן יהושע: זה נכון, שבשנים האחרונות יש פחות או יותר איזו שהיא התייצבות לגבי העומס בכבישים.

הרצל בן יהושע: הטבלה הזאת היא טבלת עזר למה שהראינו בשקף הקודם ואנחנו רואים שהיה איזשהו גידול עד לשנת 1995, שייצב אותנו פחות או יותר על מה שיש בארצות המפותחות.

הרצל בן יהושע: אולי לגבי שנת אלפיים כדאי לציין: אנחנו רואים גידול מואץ.

הרצל בן יהושע: הצהוב מציין את ההשקעות של הסקטור הפרטי ופה מדובר בהשקעות שישקיעו בכביש חוצה ישראל.

הרצל בן יהושע: פה יש לי שקף שמתאר את הכנסות המדינה מענף הרכב יחסית להוצאה הממשלתית.

הרצל בן יהושע: מה שאנחנו רואים הוא, שסך כל ההוצאה הממשלתית הוא בערך רבע מסך כל ההכנסות שיש לנו מענף הרכב.

אלי גולדשמידט: זה כולל מס על הדלק?

אלי גולדשמידט: מס על המכוניות?

הרצל בן יהושע: כולל מס על הדלק, כולל מסי רכישה ומס על המכוניות.

הרצל בן יהושע: אבל בכל זאת יש פה איזושהי אינדיקציה שסך כל ההכנסות הן פי ארבע ממה שהממשלה משקיעה בנושא התשתיות.

נחום לנגנטל: משרד התחבורה הוא השני בגודלו מבחינת ההכנסות, אחרי האוצר.

הרצל בן יהושע: פה אני חוזר לשקף שהשר כבר הציג והוא מתאר בגדול, או במאקרו, מה שקרה בתקציב הפיתוח של משרד התחבורה עוד בשנת 1999 מול שנת 2000.

הרצל בן יהושע: פה יש שונות לפי התחומים השונים בהם עוסק משרד התחבורה.

יצחק מרדכי: תמתין שניה אחת.

יצחק מרדכי: השקף הזה בעצם מבטא את השינויים בסדרי עדיפויות שעשינו במשרד.

יצחק מרדכי: הנושא הראשון שנראה לי חיוני לקדם אותו זה נושא הרכבת ואתם רואים את הגידול ואת השינוי המשמעותי שחל בתקציב הרכבת, למרות ש 240 מיליון שקל מהתוספת הולכים לתשלום על אמצעי הנעה שכבר הוזמנו והיה צריך לשלם אותם.

יצחק מרדכי: לכן בעצם הגידול הוא רק בחצי מהמזומנים שנמצאים פה.

יצחק מרדכי: גם השנה הזמנו אמצעי הינע ורכבת ואחר כך יכנסו לזה, אבל ההיקפים האלה אינם יכולים, עדיין, להביא את הבשורה שנגיע עם מסילות הרכבת לכל מקום במדינת ישראל.

יצחק מרדכי: במדינת ישראל בטרם הקמתה, בתקופת המנדט, היו רכבות שחצו את הארץ לאורכה ולרוחבה.

יצחק מרדכי: המסילות פורקו.

יצחק מרדכי: הרכבות המודרניות והמסילות המודרניות עולות הרבה מאד כסף.

יצחק מרדכי: תראו אחר כך.

יצחק מרדכי: עם כל התוספת של ה 72%, חלק גדול מהתוספת שניתנה לרכבת זה כדי להתניע את תהליך הרכבות של הסעה המונית והתוספת עדיין מועטה מכדי להשפיע השפעה אמיתית על מצב התחבורה במדינת ישראל.

יצחק מרדכי: הדבר השני שאנו רואים הוא שיש הימשכות של הכבישים, של התשתיות הבינעירוניות.

יצחק מרדכי: מנכ"ל מע"צ יכנס לזה אחר כך.

יצחק מרדכי: גם בכבישים מרכזיים, גם בפתיחת פקקים, מחלפים וכולי וגם בתחום העירוני.

יצחק מרדכי: אני אומר לכם ביושר, לו היו תוכניות עירוניות מוכנות בעיר כמו תל אביב, הייתי משנה את סדרי העדיפויות בצורה קיצונית וחריפה ומעביר משאבים לשם.

יצחק מרדכי: אני הנחיתי, בכמה תחומים, להיכנס לתכנון מיידי ותוך מספר חודשים להביא תוכניות שנצא אליהן למכרז - או פנימי או חיצוני - כדי שנוכל לקדם את נושא התחבורה בעיר תל אביב.

יצחק מרדכי: אם יש איזשהו מקום שאנחנו תקועים בו זו העיר תל אביב.

יצחק מרדכי: אנחנו משקיעים בנתיבי איילון ואת חלק מהפקקים בנתיבי איילון אנחנו נפתח.

יצחק מרדכי: חלקכם, נדמה לי, גם שם לב שבגשרים העוברים בנתיבי איילון האצנו את התהליכים ואני, גם בגלל נושא הצמיחה, הנחיתי את אנשי המשרד להקדים את התוכניות ככל האפשר כדי להגביר את קצב הפעילות במשק וגם כדי להביא לידי כך שנוכל להתמודד עם נושא האבטלה דרך הפרוייקטים התחבורתיים.

נחום לנגנטל: בעניין הזה, כשאתה כותב מזומנים והרשאות בתשתיות עירוניות, המדובר הוא על תקציב המשרד, ללא ה 30% של העיריות.

הרצל בן יהושע: לא.

הרצל בן יהושע: רק תקציב המשרד.

נחום לנגנטל: צריך גם מדד.

נחום לנגנטל: יש פה מינוף של 30% תוספת.

נחום לנגנטל: חייב להיות.

יצחק מרדכי: בגדול, בתחום העירוני זה נכון.

נחום לנגנטל: זה מאד חשוב כי יש בתוכנית בעיה בין מע"צ לבין המשרד.

יצחק מרדכי: הבעיות תיגמרנה עוד מעט.

יצחק מרדכי: המערכות תהיינה מאוחדות אז לא תהיה בעיה כזאת.

יצחק מרדכי: מה שחבר הכנסת לנגנטל אומר הוא צודק.

יצחק מרדכי: יש עוד כ 30% שהערים משקיעות.

יצחק מרדכי: זה ברוטו ולא בדיוק נטו, אבל זה נכון שיש עוד מתח מסוים שהערים, בעיקר הערים הגדולות, שמות שם ויחד עם זה אני יכול להגיד, שכמה פרוייקטים גדולים מאד תקועים בגלל ההקשר הישיר בין משרד התחבורה לעירייה בפרוייקטים השונים.

יצחק מרדכי: התוצאה בסוף היא היתקעות של כל מיני פרוייקטים.

הרצל בן יהושע: יש פה טבלה שמדברת על מה שקיבלנו לעומת הדרישות או התוכנית שהתחלנו לדון בה עם משרד האוצר.

הרצל בן יהושע: אנחנו נתנו להם תוכנית שמסתכמת ב 4.2 מיליארד שקל, קיבלנו 3.2 מיליארד שקל.

הרצל בן יהושע: הטבלה הזאת משקפת את תחילת המשא ומתן, נקרא לזה, עם משרד האוצר ואת סופו.

הרצל בן יהושע: אנחנו הצגנו בתחילת המשא ומתן בקשה ל 4.2 מיליארד שקל, שמשקפת את יכולות הביצוע.

הרצל בן יהושע: התקציב הסתיים ב 3.2 מיליארד שקל.

הרצל בן יהושע: נכון שהיה פה גידול משמעותי, אבל ניתן היה לבצע עוד פרוייקטים בקנה מידה של מיליארד שקל, אם היינו מקבלים את התקציבים המתאימים.

יצחק מרדכי: מה שהרצל אומר בעצם זה, שלו היו לנו היום עוד מיליארד שקל יכולנו להוציא לפועל פרוייקטים בשנת 2000, מיידית.

יצחק מרדכי: יחד עם זאת אני רוצה להביע הערכה לאנשי משרד האוצר, גם רונן וולפמן, גם עופר לינצ'בסקי וגם שר האוצר משולבים בתוך התוכניות עצמן.

יצחק מרדכי: אני לא יודע איך זה במשרדים אחרים, אני יודע שפה הדברים מתבצעים ברוח טובה ובשילוב ותאום בין המערכות.

אלי גולדשמידט: מחמאות לאוצר אנחנו שומעים לעיתים נדירות.

הרצל בן יהושע: פה יש טבלה שמתארת את הביצוע התקציבי לשנת 1998.

הרצל בן יהושע: אני רואה שאנחנו מגיעים פה לאחוז ביצוע גבוה.

הרצל בן יהושע: קצת לקוי, נניח, בתשתית העירונית.

הרצל בן יהושע: כדאי לציין שבתשתית העירונית מי שמבצע את הפרוייקטים זה הרשויות והמועצות המקומיות.

יצחק מרדכי: זאת לא הבעיה.

יצחק מרדכי: הבעיה של הרשויות המקומיות היא שכשהם צריכים לשלם את ה 30% מכיסם, הם דוחים פרוייקטים ואפילו לא מבצעים, כי אין להם את ה 30% לשלם.

אמנון כהן: אין להם מאיפה.

יצחק מרדכי: חלק מהבעיה הוא, שיש להם.

יצחק מרדכי: הרי זה משותף.

אלי גולדשמידט: בואו נמשיך בסקירה.

הרצל בן יהושע: אנחנו התחלנו להכין תוכנית רב שנתית, שאלה הם העקרונות שלה: הפחתת הגודש בכניסות למטרופולינים הגדולים.

הרצל בן יהושע: אנחנו רוצים לשים דגש מיוחד על מערכות של הסעת המונים, רכבות בינעירוניות ופרבריות, ומערכות מסילה.

הרצל בן יהושע: אנחנו רוצים לטפל בכבישים מסוכנים או כבישים שיש בהם בעיות בטיחות, רוצים לשפר את הקשר בין האיזורים המרוחקים למטרופולינים הגדולים ולמרכז הארץ, ברשויות שיש מספר רב של פרוייקטים אנחנו נתמקד בפרוייקטים שעשויים לפתור בעיות גודש, נתמקד גם בפיתוח תחבורה לאיזורי פיתוח לאומיים, שדות תעופה, נמלים ורכבות, ונשים איזשהו דגש מיוחד על קידום התיכנון התחבורתי ותוכניות האב התחבורתיות.

יצחק מרדכי: בעצם, אם אתם שואלים מה הם הנושאים המרכזיים העומדים על סדר היום ומה הן ההנחיות שלי לתכנון לתוכנית חומש, אלו הם הקווים המנחים וזוהי המדיניות בגדול.

יצחק מרדכי: איך לפתוח את בעיות הגודש, הצפיפות במקומות השונים, איך לקדם את מערכות ההסעה ההמוניות, גם הרכבות העירוניות והפרבריות, איך לטפל בכל מערכת התשתית והכבישים, איך לפתח קשר עם הפריפריות הרחוקות, לקרב אותן למרכז ואת המרכז לקרב אליהן ככפר גלובלי שמחייב תקשורת ולוחות זמנים קצרים בין מקום למקום וכמובן, כל נושא הבטיחות.

יצחק מרדכי: איך תוך כדי בניית המערכות נעמוד בבטיחות.

יצחק מרדכי: נוסף לזה ישנן הנחיות למינהל התעופה האווירי יחד עם רשות שדות התעופה, לגבש תוך חודש חודשיים תוכנית של כלל שדות התעופה בארץ.

יצחק מרדכי: לראייתי, נתב"ג 2000 הוא באיחור של עשור וצריך לפחות עוד שדה אחד עד שניים בינלאומיים.

יצחק מרדכי: צריך שדות תעופה ומינחתים בדרום ובצפון כדי לקשר באוויר בין האיזורים השונים ולא הכל הוא כלכלי.

יצחק מרדכי: בין היתר, אנחנו בוחנים את האפשרות של הקמת שדה תעופה בים, אם יהיו גורמים פרטיים שירצו להשקיע בכך ואני, כמובן, אאמץ ואחזק את ידם.

יצחק מרדכי: כמובן, יש להביא לידי שינוי בשליטה ובתנועה האווירית במדינת ישראל.

יצחק מרדכי: יש מצבים שיש סכנת נפשות בצפיפות ובכיווני הכניסה והיציאה לנמל תעופה בן גוריון וממנו.

יצחק מרדכי: כל הדברים האלה נמצאים על סדר היום, כל הדברים האלה יפתרו תוך זמן קצר.

יצחק מרדכי: אני סיכמתי עם ראש הממשלה שמשרד הביטחון, צה"ל – חיל האוויר - ובנוסף לכך סיכמתי עם משרד הפנים, שכולם יהיו משולבים עם משרד האוצר בתוכנית הזאת והיא תוצג לכל הגורמים תוך פרק זמן קצר ותהיה תוכנית תשתית אווירית וקרקעית למדינת ישראל, להערכתי כבר בעשור הבא.

יצחק מרדכי: נושא הנמלים בגדול יוצא לדרך ואתם שומעים את חלק מהרעשים מסביבו.

יצחק מרדכי: רק אתמול ישבנו עם שר האוצר שלוש ארבע שעות בנושא הנמלים, אשדוד וחיפה ובכוונתנו לפתח גם את נמל היובל וגם את נמל חיפה ונמלים נוספים.

יצחק מרדכי: כך שאני מקווה, שהכיוון שאני מוביל אליו, הוא לא איזה סרטים נחתוך בתקופה שאני שר התחבורה, אלא איזה תשתית תחבורתית אני משאיר לחמש עשר השנים הבאות ויותר מכך, לראייה הלאומית הכוללת.

יצחק מרדכי: זה מה שחשוב.

הרצל בן יהושע: השקף הזה מתאר את התוכנית.

הרצל בן יהושע: מה שאנחנו רואים פה בסך הכל הכללי, זה שמה שאנחנו דורשים, בממוצע לארבע השנים הקרובות, זו תוספת של 25%.

הרצל בן יהושע: אם אנחנו לוקחים בחשבון שתקציבי התחבורה גדלו בשנה אחת בעשרים אחוז, אז לא מדובר פה בשאיפות בשמיים.

הרצל בן יהושע: אם אנחנו מסתכלים על החלוקה בין התחומים השונים של התחבורה, אז בעצם כל התוספת שאנחנו מבקשים זה בשני תחומים שבהם קיים פיגור.

הרצל בן יהושע: א', בנושא של תחבורה ציבורית ומערכות הסעה המוניות.

הרצל בן יהושע: פה אנחנו רוצים שזה יגדל פי שלוש, מ כ 200 מיליון שקל בשנה אחת ל 631 מיליון שקל.

הרצל בן יהושע: מדובר במערכות הסעה בכל המטרופולינים הגדולים.

הרצל בן יהושע: אני מניח שהקולגה שלי אלכס לנגר ירחיב על כך כאשר הוא יסקור את התשתית העירונית.

הרצל בן יהושע: ב', בנושא הרכבות שאנחנו חושבים שצריך לתת לו בממוצע רב שנתי תוספת של 53%, או תוספת של כ 50%.

הרצל בן יהושע: לגבי הכבישים העירוניים והבינעירוניים התוספת, יחסית לשנת 2000, היא תוספת מזערית.

יצחק מרדכי: מר אלכס לנגר, בבקשה, 6 דקות.

אלכס לנגר: כן.

אלכס לנגר: לגבי התשתית העירונית, תקציב אלפיים מגיע לכמעט 900 מיליון שקל.

אלכס לנגר: בשקף הבא תוכלו לראות שרוב התקציב מושקע במטרופולינים הגדולים, כ 73% מהעוגה הזאת.

אלכס לנגר: אפילו קצת יותר.

אלכס לנגר: זו בעצם ההתמודדות שלנו.

אלכס לנגר: התקציב מושקע במטרופולינים הגדולים, היכן שקיימות בעיות תחבורה גדולות.

אלכס לנגר: הבעיה התחבורתית היא בעיקר גודש בכניסות למטרופולינים ובתוכם ועם זה התקציב מנסה להתמודד.

אלכס לנגר: אפשר לראות שבמעבר משנת 1999 לשנת 2000 כמעט ואין תוספת לכבישים - 10 מיליון שקל - ורוב התוספת, 168 מיליון שקל מוקדשים לנושאי תחבורה ציבורית, אם זה נתיבים או מערכות הסעה המוניות.

אלכס לנגר: אשר לפרוייקטים המרכזיים, אפשר לראות בירושלים את המשך סיומו והשלמתו של כביש 4 המרכזי, שדרות בגין, שכל אחד פה מכיר אותו.

אלי גולדשמידט: עד איפה הוא יושלם?

אלכס לנגר: אלה השלמות מקומיות.

אלכס לנגר: זו לא תוספת אורך אלא השלמת נתיבים ואספלטים.

אלכס לנגר: מחברים את הכביש הזה צפונה עם כביש 45 שסולל מע"צ, דבר שיאפשר כניסה נוחה וטובה מצפון העיר - בעתיד גם הכניסה היחידה והמרכזית - עם כביש הר הצופים שישפר את התנועה ממעלה אדומים ובעתיד גם מהטבעת המזרחית כולה לתוך מרכז העיר.

אלכס לנגר: זה פרוייקט שאנחנו נקדם בשנת 2000 בהיקף גבוה וכן את כביש 1 צפון - שאמנם חלקו כבר נפתח לתנועה - שאנחנו עוסקים עכשיו בשיפורו ובהמשכו צפונה.

אלכס לנגר: הפרוייקט המרכזי שלנו הוא הרכבת הקלה.

אלכס לנגר: אנחנו, בשנה הבאה, נשקיע בו כמאה מיליון שקל, חלקם הגדול מיועד לבינויים לציר הרכבת ברחוב יפו וחלקם לטיפול במכרז הבינלאומי לקידום הזמינות.

אלכס לנגר: בתל אביב יש שלושה פרוייקטים כבדים בתחום הכבישים שאפשר לראות אותם כאן.

אלכס לנגר: מחלף קפלן - כל אחד רואה את העבודות במחלף ובעיות התחבורה שנוצרו עקב בניית מרכז השלום - מחלף קיבוץ גלויות, זה לאחרונה פתחנו את הגשר שמאפשר חיבור מאיילון דרומה לחולון ולבת ים ואיילון דרום.

אלכס לנגר: אנחנו נקדם עוד ציר אחד באיילון דרום ובסופו של דבר נמחלף את כל ציר איילון דרום ונעשה אותו ציר נוח ונגיש לדרום, לקראת משה דיין.

אלכס לנגר: בנוסף יש פרוייקטים במטרופולין עצמו.

אלכס לנגר: אנחנו נחבר את כביש 5 לפתח תקווה חיבור נוח שיסייע לחיבור למטרופולין ונעסוק בציר אלוף שדה.

אלכס לנגר: נתחיל במיחלוף ציר אלוף שדה ובמינהור על מנת לאפשר ציר נוסף מז'בוטינסקי והקלה לנהגים ולתנועה בתוך המטרופולין.

אלכס לנגר: בחיפה, דרך הקישון הוא פרוייקט הכבישים המרכזי.

אלכס לנגר: בעצם, דרך פרברים מקשרת בין הקריות לעיר התחתית בחיפה.

אלכס לנגר: מנהרות הכרמל זה פרוייקט B.O.T..

אלכס לנגר: התקציב שלנו מהווה רק קידום זמינות והפקעות לצורך הפרוייקט.

אלכס לנגר: בפרוייקט ישקיע יזם פרטי.

אלי גולדשמידט: הוא כבר נקבע, היזם הזה?

אלכס לנגר: כן.

אלכס לנגר: יזם ישראלי ויזם ספרדי.

אלכס לנגר: המינהרות האלה יאפשרו בעצם דרך שחוצה את העיר בקלות וגם כניסה נוחה למרכז הכרמל.

אלכס לנגר: אנחנו מקדמים נת"ץ חיפאי שמטרתו לאפשר עדיפות לאוטובוסים מצפון הקריות ועד למבואות הדרומים מערביים של חיפה.

אלכס לנגר: זה פרוייקט של למעלה מ 200 מיליון שקל שבשנת התקציב 2000 יושקעו בו בערך עוד 40 מיליון שקל, על מנת לממש עדיפות לתחבורה הציבורית.

אלכס לנגר: מצויין פה גם רחוב העצמאות בקריית אתא, שהוא בעצם הרחוב המרכזי של הקריה הזו.

אלכס לנגר: מע"צ פיתח את הדרכים המובילות לעיר ואנחנו עוסקים ביצירת המשכיות הציר שבוצע על ידי מע"צ.

אלכס לנגר: בנצרת הכנסנו לעבודה אינטנסיבית בעצם שלוחה של נתיבי איילון, נתיבי גליל.

אלכס לנגר: היא ביצעה פרוייקט של תוכנית אב לעיר ויצירת מערכת דרכים טובה יותר לעיר המאד בעייתית היסטורית.

אלכס לנגר: אנחנו גם סוללים נתיב תחבורה ציבורית שבכיוון אחד, ברחוב פאולוס, הרחוב המרכזי של העיר, יאפשר תנועת אוטובוסים.

אלי גולדשמידט: אנחנו לא נעמוד בזה אם אתה תכנס לפרטים כל כך.

אלי גולדשמידט: זה מאד מרתק אבל אנחנו לא נספיק, פשוט.

יצחק מרדכי: יש לך עוד דקה וחצי.

יצחק מרדכי: תחליט על מה אתה מדבר.

אלכס לנגר: בתל אביב חברת נטע עובדת על תכנון במערכת הסעת המונים שבנויה בעצם בגדול משני קווים.

אלכס לנגר: אחד הקו האדום, כמו שאנחנו קוראים לו, מפתח תקוה דרך מרכז תל אביב לבת ים והשני הקו הירוק, שעולה מדרום חולון דרך התחנה המרכזית בתל אביב, עושה איזשהו לופ בתוך העיר ומסתיים באיזור מסוף ארלוזרוב.

אלכס לנגר: נבחנות מספר חלופות לכל קו.

אלכס לנגר: הן נבדלות אחת מהשניה ברמת המינהור שלהן ואנחנו מקווים שבתוך מספר חודשים נהיה מסוגלים לבחור את החלופה הטובה מכולן ולצאת למכרז B.O.T.

אלכס לנגר: לקידום המערכת הזאת.

אלכס לנגר: אנחנו גם מקווים שעד אז נצליח לסכם עם עיריית תל אביב תוואי מוסכם.

אלכס לנגר: היום יש עדיין חילוקי דעות סביב השאלה, מה הם התוואים הנכונים למערכת הזאת.

אלכס לנגר: בירושלים, יש לנו את המערכת המתקדמת ביותר, מבחינת התכנון.

אלכס לנגר: אין עליה שום חילוקי דעות.

אלכס לנגר: אנחנו מקווים שכבר בחודש הבא נצליח להוציא את מכרז ה B.O.T.

אלכס לנגר: לשלב הראשון לקבוצות שישתתפו במכרז הזה.

אלכס לנגר: בחיפה נעשית, שוב, עבודה גדולה לבחירת תוואי למערכת הסעת המונים ושוב, בשנת 2000 אנחנו מקווים שנהיה במצב שנבחר את התוואי הנכון.

אלכס לנגר: במשלים למערכות האלה נעשות בשלושת המטרופולינים מערכות תכנון וקידום נתיבים לאוטובוסים ונתיבי תחבורה ציבורית.

אלכס לנגר: אלה הן, שוב, מערכות מטרופוליטניות שלמות לתפיסה כוללת שתאפשר לכל מערכות האוטובוסים לקבל עדיפות משמעותית ולמשוך נוסעים לתחבורה הציבורית.

אלכס לנגר: בתוך המאמץ הזה יש גם מאמץ לאכיפה.

אלכס לנגר: משרד התחבורה מממן הקמת יחידה משטרתית לאכיפה.

אלכס לנגר: להשלמת המאמץ בתחום התחבורה הציבורית, בשנת העבודה הבאה ניכנס גם לנושא התחרות בתחבורה הציבורית, יציאה למכרזים, הוזלת השירות ויצירת תחרותיות שתביא להעלאת רמת השירות.

יצחק מרדכי: התוכנית הבין עירונית, מנכ"ל מע"צ, בבקשה.

בנציון סלמן: נעים היום על כבישי הארץ כ 1.8 מיליון כלי רכב.

בנציון סלמן: הצפיפות בכבישי הארץ היא גבוהה מאד.

בנציון סלמן: כתוצאה מהצפיפות הזאת רמת הסיכון בכבישים היא גבוהה, כאשר אנחנו נמצאים ברמת מינוע נמוכה יחסית.

בנציון סלמן: רמת המינוע בארץ היא כ 270 כלי רכב לאלף נפש.

בנציון סלמן: לשם השוואה, באירופה הממוצע הוא כ 500 כלי רכב לאלף נפש.

בנציון סלמן: אנחנו נמצאים בגידול מתמיד שנע בין 4 ל 5% כלי רכב נטו שנכנסים בשנה למדינת ישראל.

בנציון סלמן: תוכנית העבודה של מע"צ היא לרוב לטפל בקטעים הבעייתיים שנמצאים ברמת סיכון גבוהה.

בנציון סלמן: אותם כבישים חד מסלוליים שנפחי התנועה בהם גדולים, הצפיפות היא גבוהה ורמת הסיכון גבוהה.

בנציון סלמן: ניתן, לדוגמא, את כביש מספר 3 - אני מזכיר אותו תמיד - בין ראם - מסמייה לנחשון.

בנציון סלמן: רק בשנה האחרונה היו עשרה הרוגים ובקושי הפרוייקט הזה נכנס לתוכנית העבודה של מע"צ, כאשר הוא מהווה בעתיד מעבר בטוח צפוני.

בנציון סלמן: תקציב המדינה לבדו לא יכול להביא לישועה לכבישים הבין עירוניים.

בנציון סלמן: גם הגידול הזה לא נותן מענה ולא מדביק את הפיגור הרב שנמצא ברשת.

בנציון סלמן: כיום מוכנים אצלנו כחמישים פרוייקטים שמזמן הגיע הזמן לבצע אותם או להכניס אותם לביצוע והיום הם לא נכנסים לביצוע.

בנציון סלמן: אילו היה תקציב נוסף יכולנו להכניס גם את הפרוייקטים האלה לביצוע בשנת 2000.

בנציון סלמן: יכולנו להביא לצמיחה כתוצאה מהפרוייקטים האלה.

בנציון סלמן: פרוייקטי תשתית בדרך כלל, פרוייקטי בניה, מביאים לצמיחה.

בנציון סלמן: יש שני דברים שלא מקדמים את הפרוייקטים האלה.

בנציון סלמן: אחד תקציבים והשני אישורים סקטוריאלים.

בנציון סלמן: כל הבירוקרטיה חוגגת במדינה באישור פרוייקטים.

בנציון סלמן: היום, לוקח לפרוייקט תחבורתי, פרוייקט לאומי, או פרוייקט בניה חיוני, בין חמש לשש שנים עד שהוא מגיע לאישור.

בנציון סלמן: לא יתכן דבר כזה.

בנציון סלמן: אם אנחנו נרצה, באמת, להוביל את המשק הזה לצמיחה, צריך לתת את הדעת על העניין הזה.

בנציון סלמן: אני חושב שגם אנחנו צריכים למצוא דרך, אם זה מהכנסות הדלק או מהכנסות אחרות - לא נקרא לזה מס כדי לא לפגוע במערכת המס - מקורות תקציביים אחרים, שיהיה להם קשר עם רמת השירות שהמדינה צריכה לתת לאזרח בנושא התחבורה.

נחום לנגנטל: יש איזו שהיא ביקורת באינטונציה של הדברים שלך?

נחום לנגנטל: בנושא הקצאת המשאבים.

בנציון סלמן: אין לי ביקורת.

בנציון סלמן: בהקצאת המשאבים מע"צ קיבלה השנה כ 230 מיליון ש"ח לתקציבה.

בנציון סלמן: אבל אני אומר, זה לא מספיק כדי להביא את הכבישים הבין עירוניים לרמה נאותה.

בנציון סלמן: לרמה סבירה.

בנציון סלמן: לכן צריכים למצוא מקורות תקציביים אחרים לשפר את הרשת הזאת.

בנציון סלמן: אנחנו נמצאים ברמת מינוע נמוכה והיא הולכת וגדלה.

בנציון סלמן: גדלה בשיעור שבין שלושה לארבעה אחוזים ועל זה צריכים לתת את המענה.

יצחק מרדכי: אנחנו מסכימים אתך שצריך תוספת למע"צ.

בנציון סלמן: צריך תוספת למע"צ ואני יודע את המגבלות של תקציב המדינה.

בנציון סלמן: אני אומר שצריכים למצוא מקורות אחרים לתגבר את התקציב הזה ואפשר למצוא מקורות אחרים בנוסף ל B.O.T.

בנציון סלמן: ובנוסף ל P.S.I.

בנציון סלמן: ועוד דברים אחרים, כי אלה פרוייקטים כלכליים.

בנציון סלמן: גם בB.O.T. של חוצה ישראל, למעשה יש הבטחה של המדינה להכנסה.

בנציון סלמן: ה B.O.T.

בנציון סלמן: היחידי כמעט זה מנהרות הכרמל שעדיין התוכניות לא מוכנות.

בנציון סלמן: אז בואו לא נשלה את עצמנו.

בנציון סלמן: אני מקווה שהפרוייקט הזה יתקדם בכל זאת.

בנציון סלמן: כאן החלוקה למחוזות.

בנציון סלמן: אנחנו משקיעים במסגרת התקציב.

בנציון סלמן: מתקציב הכבישים הבינעירוניים 25% מהתקציב מושקע באיזור הצפון, 40% מהתקציב מושקע באיזור המרכז, 15% מהתקציב בירושלים והסביבה ועוד כעשרה אחוזים באיזור הדרום.

בנציון סלמן: שידרוג של העורק הראשי, כביש מס' 4 – גהה.

בנציון סלמן: גהה הוא כיום הציר הראשי במדינת ישראל, לכן אנחנו עובדים עליו, משפרים, מרחיבים נתיבים, יוצאים בקרוב למכרז להרחבת גשר מסובים.

בנציון סלמן: אנחנו ממשיכים לטפל במערכת המחלפים גנות – השבעה עם כל הפקקים הדרומיים והצפוניים, שיפרנו לאחרונה את הנגישות מדרום מערבה וצפונה, היום אנחנו משפרים את הקטעים מצפון לדרום.

בנציון סלמן: כביש עוקף הוד השרון זה כביש 55, מצומת ירקונים לכיוון איזור התעשייה כפר סבא, זה שמשחרר למעשה את הוד השרון מהתנועה הראשית בכביש 40.

בנציון סלמן: כביש עוקף באר שבע זה כביש הרעלים, אנחנו סללנו את הקטע המרכזי והדרומי מהעוקף הזה.

בנציון סלמן: היום נמצא בביצוע החלק הצפוני שמתחבר דרומית לצומת רבין, ואז אתה עוקף.

בנציון סלמן: כל המשאיות הכבדות, החומרים המסוכנים, עוקפים את באר שבע.

בנציון סלמן: הכביש הזה יסתיים בסוף 2000.

בנציון סלמן: כביש עוקף צפת נמצא בביצוע, כולל הגשר הארוך.

בנציון סלמן: היתה לנו בעיה עם הירוקים.

בנציון סלמן: לקח לנו 15 שנה כדי לאשר את התוכנית הזאת.

אלי גולדשמידט: זה הכביש שגם מקצר את הדרך לבית החולים?

בנציון סלמן: נכון, זה הכביש הזה.

יעקב ליצמן: סוף העשור או סוף 2000?

בנציון סלמן: סוף 2000.

בנציון סלמן: יצא המכרז.

נחום לנגנטל: אלה כבישים תקציביים או שהם כבישי B.O.T.?

בנציון סלמן: תקציביים.

בנציון סלמן: שיפור הנגישות לפריפריה.

בנציון סלמן: הורחבו מספר כבישים.

בנציון סלמן: כביש ואדי ערה כמובן הסתיים, כולל הקטע המערבי ביותר.

בנציון סלמן: הרחבנו אותו.

בנציון סלמן: כביש ואדי מילק נמצא בביצוע.

בנציון סלמן: נשאר הקטע בין שפייה לפאראדיס וקטע בת שלמה.

בנציון סלמן: זה נמצא בביצוע, זה יהיה בשנת 2000.

בנציון סלמן: כביש 70 שהוא כביש ראשי, סומך-אחיהוד, נמצא בביצוע בקטעים לפי המגבלות התקציביות.

בנציון סלמן: עמיעד - ראש פינה זה אחד מהכבישים שהוחלט עליהם על ידי הממשלה ככבישים ביישובי קו העימות.

בנציון סלמן: אנחנו מתקדמים בקטע מחניים חצור עכשיו וגם לרמזור הצמתים.

בנציון סלמן: כמובן שלכביש הזה יהיה המשך בשנים הבאות.

ישראל כץ: מה עם הגשר העילי?

בנציון סלמן: איפה?

בנציון סלמן: בפלוגות?

ישראל כץ: במעבר הבטוח.

יצחק מרדכי: אנחנו מתעסקים רק בכבישים יבשתיים.

ויצמן שירי: אשקלון-קריית גת תוך כמה זמן יבוצע?

בנציון סלמן: פלוגות-קריית גת, לדעתי 2001.

בנציון סלמן: יש בחוברת את כל רשימת הפרוייקטים שנמצאים בביצוע, פרוייטים המשכיים ופרוייקטים חדשים.

בנציון סלמן: רק לציין כאן, רוב התקציב הולך לפרוייקטים המשכיים.

בנציון סלמן: יש מעט מאד פרוייקטים חדשים.

בנציון סלמן: אני כבר כיום, בפרוייקטים המשכיים, נמצא בגירעון תקציבי של 120 מיליון ש"ח, כאשר המדינה חייבת 50 מיליון ש"ח על חשבון הכבישים העוקפים ביש"ע וכיום אני עדיין סופג את זה כי לא קיבלנו את התקציב הזה.

בנציון סלמן: אני אומר כך: בקושי רב נכנס לפרוייקטים חדשים.

בנציון סלמן: לכן אני אומר, גם התוספת התקציבית הזאת לא נותנת מענה הולם כדי להביא את רשת הכבישים לרמה סבירה.

יצחק מרדכי: אנחנו נמשיך לשפר את הכבישים עם חוצה ישראל.

יצחק מרדכי: בבקשה.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת שלום שמחון, תחליף אותי בבקשה לכמה דקות.

אלי גולדשמידט: תודה.

יהודה כהן: כזכור לכם, כביש חוצה ישראל, הקטע המרכזי שלו, מבוצע באמצעות B.O.T., זכיין שנבחר במכרז בינלאומי.

יהודה כהן: הזכיין מורכב מתאגיד של שלוש קבוצות.

יהודה כהן: שתי קבוצות ישראליות, האחת אפריקה ישראל, השניה שיכון ובינוי והשלישית חברה קנדית.

יהודה כהן: הם חילקו את המכרז ביניהם שליש לכל אחת ולפני מספר שבועות היתה החתימה הסופית, עברו על מסמכי המכרז והעבודה התחילה בשטח לפני כשבועיים וחצי.

יהודה כהן: הם התחילו לעבוד באיזור נחשונים צומת קסם.

יהודה כהן: כבר עובדים בשטח, אפשר לראות את זה והכוונה שלהם היא להתפשט לאורך התוואי, לאורך חמישים קילומטר, צפונה ודרומה במקביל ולגמור את הקטע בין מסמייה עד איזור מחנה סרר, שמונים ושבעה ק"מ, בכארבע וחצי שנים, בהשקעה שנתית ממוצעת של כשמונה מאות מיליון שקל, כסף כולו של היזם הפרטי שתיארתי קודם.

שלום שמחון: מה עם יוקנעם וצפונה?

יהודה כהן: אולי אני אסיים את הסקירה, ברשותך ואז אני אענה על שאלות.

יהודה כהן: אנחנו ממשיכים מאיזור בית קמא, דרך להבים, שוקת, איזור נבטים והתכנון שלנו היום נגמר באיזור רמת חובב.

יהודה כהן: זאת הראיה שלנו.

יהודה כהן: אנחנו מקדמים גם את הקטעים האלה, למרות שאני לא רואה שהקטע הזה נסלל בחמש-שש השנים הקרובות, אלא אם כן המשרד או הממשלה יחליטו לקדם גם אותם.

יהודה כהן: אנחנו רוצים להגיע למצב כזה, שהתוכניות תהיינה מאושרות, הקרקע תתפס ותהיה זמינות במידה ויוחלט ללכת גם מעבר לקריית גת דרומה.

יהודה כהן: כלומר, אנחנו מתכננים כביש באורך כולל של 250 ק"מ, שכמו שאמרתי קודם, יצא לביצוע בשבועות הקרובים הקטע המרכזי שלו בין ואדי סרר לואדי ערה.

ויצמן שירי: סליחה, בחוזה, במכרז המקורי, לא היה מדובר – אני זוכר את הספר הזה שהוצאתם בזמנו על חוצה ישראל והיה קו מהצפון הרחוק עד הדרום - עד צומת תל שוקת?

יהודה כהן: הוא ישנו, הקו הזה.

ויצמן שירי: הוא ישנו, מתברר, רק בתוך הספר.

ויצמן שירי: זה מה שיהיה בסוף.

ויצמן שירי: זאת אומרת, המכרז שיצא למעשה היה לזכיינים.

ויצמן שירי: זה לא סוד שבאיזור המרכז זה מאד כלכלי ובאיזור עד הנגב זה לא מי יודע מה.

ויצמן שירי: אבל כשלוקחים את הכל יחד, זה באיזושהי צורה מאזן את העניין.

ויצמן שירי: אתה אומר שאולי בעוד חמש שנים ואני אומר: אם זה מה שיקרה, כמו שאר הדברים, אז זה יהיה רק בעוד חמש עשרה שנה.

ויצמן שירי: כשמדברים על הנגב, או באר שבע כמטרופולין הגדול ביותר במדינת ישראל, אז למה תמיד לחשוב חמש שנים?

יצחק מרדכי: תן לו לענות לך.

יהודה כהן: אני אענה לך.

יהודה כהן: העובדה, שסוללים את הקטע המרכזי עכשיו, זה משום שאת הקטע הזה - שהוא באמת הכלכלי ביותר מבחינת הזכיין - המדינה, הממשלה, החליטה במקביל לקדם, לפחות עד אלייקים, כך כבר יהיו שתי כניסות לכביש חוצה ישראל מצפון.

ויצמן שירי: אני לא מדבר על הצפון.

ויצמן שירי: אני דואג לדרום.

ויצמן שירי: אני לא דואג לצפון.

ויצמן שירי: הצפונים ידאגו לצפון.

יהודה כהן: אם יוחלט לקדם גם את הקטעים הדרומיים מואדי סרר דרומה, הכביש יהיה מתוכנן, יהיה זמין לביצוע.

יהודה כהן: קיבלנו הנחייה לקדם אותם, להפוך אותם לזמינים.

ויצמן שירי: אני לא נוסע לתל אביב דרך אופקים.

ויצמן שירי: אני רוצה שיידעו.

יהודה כהן: תאמין לי שאני יודע.

יהודה כהן: אני עוסק בכבישים חמש עשרה שנה.

יהודה כהן: אני יודע ואפשר לקדם גם את הדרום אם תתקבל החלטה.

יצחק מרדכי: אני רק רוצה במאמר מוסגר להגיד לך, שמה שיצא לדרך זה 90 ק"מ בין גדרה לחדרה ואני הנחיתי לקדם תכנון עד צומת אלייקים ועד צומת שוקת, כולל הציר העוקף.

יצחק מרדכי: הרי בלאוו הכי, אם לא יהיו תוכניות, גם לא יהיה עם מי לדבר.

יצחק מרדכי: אני מתכוון לקדם את התוכניות ובתוכנית הרב שנתית שדיברתי עליה, לשים את זה על התוכנית עצמה.

יצחק מרדכי: אני לא מתרשם שאם יש שני כבישים בדרום זה מספיק.

יצחק מרדכי: אני בעד שיהיה ציר מקריית שמונה עד אילת.

ויצמן שירי: אם מדברים בכלל על שדה תעופה בינלאומי נוסף, אז ודאי וודאי.

יצחק מרדכי: זה הכל מתחבר אצלי ביחד.

יוסי מור: הרכבת תסיע השנה 8.5 מיליון נוסעים לעומת 6.4 מיליון בשנה שעברה.

יוסי מור: אנחנו נתעסק בשנה הקרובה בעיקר בפרוייקטים המשכיים, שזה שידרוג קו ראש העין-תל אביב, אנחנו נסיים אותו במחצית שנת 2000.

יוסי מור: אנחנו נסיים את השידרוג בקטע לוד-רחובות, נבנה מספר תחנות והעיקריות שבהן הן האוניברסיטה וההגנה ושני מערכי תחזוקה לציוד, בחיפה ובלוד.

יוסי מור: כל הפרוייקטים האלה יסתיימו בשנת 2000 פרט לתחנת ההגנה.

יוסי מור: ההיקף התקציבי שלהם הוא 350 מיליון שקל.

יוסי מור: מבחינת ציוד אנחנו נרכוש חמישה קטרים ועוד שני קרונועים שנמצאים כבר בארץ.

יוסי מור: למעשה בתקציב זה יש תוספת משמעותית לעומת השנה הקודמת, אבל בתשתית התוספת היא בעצם מזערית .

יוסי מור: היא הולכת יותר לציוד, כי היום הרכבת היא בתפוסה מלאה מבחינת מקומות הישיבה וחסר ציוד.

יוסי מור: זו הבעיה העיקרית שיש היום לרכבת.

דוד חיים: בשונה מהגופים האחרים, אנחנו גם מפעילים וגם מספקים את התשתיות ובשנה האחרונה, אנחנו הרי עוסקים גם בהובלת מטענים וגם בהסעת נוסעים.

דוד חיים: המשך גידול של הובלת המטענים הוא קצב גידול של כ 10%.

נחום לנגנטל: התקשרתם עם אלה מהדרום?

נחום לנגנטל: עם הכימיקלים?

דוד חיים: רוב ההובלה היא צובר, כימיקלים, פחם, מכולות, 95% אל ומאת הנמלים.

דוד חיים: דבר נוסף שבוצע הוא קיצור זמן הנסיעה ברכבות.

דוד חיים: היום אפשר לנסוע מנהרייה לבאר שבע בשעתיים וחצי בערך.

דוד חיים: תל אביב-חיפה ארבעים דקות.

דוד חיים: את קיצור זמני הנסיעה צריך להמשיך ולשפר.

דוד חיים: זה בוצע באמצעות השקעה בתשתיות, שבשנים האחרונות הן הוגברו.

דוד חיים: אני רק רוצה להזכיר: קו ירושלים נסגר לפני שנתיים בגלל בעיות בטיחות.

דוד חיים: חלק מהקווים מחייבים שיקום מוחלט ולזה מוקדש חלק ניכר מהכספים.

דוד חיים: קצב הגידול הזה למעשה מביא אותנו למצבים שההיקפים של ההשקעות הם הרבה יותר גדולים ממה שהיו בעבר.

דוד חיים: נכון שקיבלנו השנה חמש מאות וחמישים מיליון – תכף אני אראה שקף על זה – אבל מרביתם תשלום חובות.

דוד חיים: אנחנו חייבים בסוף 1999 למעלה משש מאות מיליון שקל לספקים, שחלק מהמסילות שסיפקו כבר מונחות פה.

דוד חיים: נשלם את החובות בשנה הבאה.

דוד חיים: לא נתחיל פרוייקטים חדשים.

יצחק מרדכי: מה הכוונות שלנו בגדול.

יצחק מרדכי: בגדול צריך לחבר את הפריפריה למרכז תל אביב.

יצחק מרדכי: אין לנו מספיק משאבים לדברים האחרים.

יצחק מרדכי: אנחנו צריכים להגיע לחיבור כפר סבא, ראש העין, צומת סגולה לתל אביב.

יצחק מרדכי: ישנה הרכבת מחיפה לתל אביב.

יצחק מרדכי: יש להכפיל ולהגדיל את מספר הנוסעים, את מספר הקרונות ואת אמצעי ההנעה.

יצחק מרדכי: להגדיל בצורה משמעותית את היקף אמצעי ההנעה בין באר שבע לתל אביב.

יצחק מרדכי: אנחנו מתכוונים לעשות התאמה ברכבת בין נתב"ג אלפיים, שלא היה מחובר, לבין השדה עצמו ולמשוך את התכנון עד העיר מודיעין.

יצחק מרדכי: אני הנחיתי להתחיל בתכנון ומנסה לראות מהיכן יהיו מקורות לקדם את שיפוץ הרכבת לבית שמש.

יצחק מרדכי: אנחנו עובדים בצורה מתואמת, נתיבי איילון דרום עם מה שנקרא ראשון מערב.

יצחק מרדכי: זה ייקח זמן, אבל המערכות משולבות כדי לקדם מסילה וכבישים שיגיעו לראשון, בת ים, חולון, תל אביב.

ויצמן שירי: למה אתם לא מפריטים מסילות?

יצחק מרדכי: מי מוכן?

ישראל כץ: מה עם אשדוד?

יצחק מרדכי: אשדוד מחוברת.

יצחק מרדכי: היא תתחבר מגשרי אלון לכיוון באר שבע, רחובות תתחבר ואנחנו דנים עכשיו לחבר גם את איזור גן הורדים בראשון לרכבת.

יצחק מרדכי: הבעיה היא לחפש עוד כמה מאות מיליוני שקלים כדי לחבר את הפרוייקטים האלה, בשנה הקרובה או לאחר מכן.

נחום לנגנטל: אין אפשרות לגייס קצת ממשאבי חוץ?

שלום שמחון: מה עם ירושלים?

יצחק מרדכי: בירושלים שיפוץ מסילת הרכבת הוא בערך 80 מיליון דולר.

יצחק מרדכי: בין 60 ל 80 מיליון דולר, לגבי רכבת מהירה, שאין לגביה שום תוכנית נכון להיום - יש רעיונות – מדברים על כ 500 מיליון דולר.

יצחק מרדכי: נסו להפנים את המושגים.

יצחק מרדכי: לכן מה שאני הנחיתי, זה לקדם את התכנון עד העיר מודיעין, להתחיל למצוא מקורות לשפץ את הרכבת עד בית שמש ובשנה הזאת נחליט אם יש בכלל היתכנות ויכולת לרכבת מהירה לירושלים.

יצחק מרדכי: אם לא, נקדם מבית שמש עד ירושלים את מסילת הרכבת.

יצחק מרדכי: זו הדרך.

יצחק מרדכי: גם לזה, רק תדעו, המקורות הם דלים מאד ואינם עונים, למרות התוספת, על הצרכים המינימליים של הגידול ברכבת.

יצחק מרדכי: תגיד איזה מילה על הציוד, בעיקר על העלויות, כמה עולה כל דבר, כי נדמה שקרון רכבת עולה כמו מונית.

דוד חיים: קרון רכבת חד קומתי בערך מיליון ומאה אלף דולר, סט של קרונות דו קומתיים, כחמישה מיליון דולר, ארבעה וחצי.

דוד חיים: סט קרונועים קרוב לחמישה מיליון דולר, קטר שניים וחצי מיליון דולר, קילומטר מסילה זה משתנה ביחס לכמה גשרים, מעבירי מים ואיזה סוג תשתית, אבל זה יכול להגיע ממיליון דולר ועד ארבעה או חמישה, אם יש גישור או מעבירים עיליים.

דוד חיים: היום הסטנדרטים שונים לחלוטין ממה שהיו בעבר.

דוד חיים: מפגשי כביש מסילה אתם שומעים את התאונות והבעיות שישנן, לכן יש החמרה בתקנים והגישור ומעברים בטיחותיים נדרשים.

דוד חיים: כל מעבר כזה, כל מעבר תת קרקעי, היום הוא קרוב לחמישה מיליון שקל – מעבר פשוט.

דוד חיים: לא גשר עילי – גשרים עיליים יכולים להגיע עד למספרים אדירים.

ישראל כץ: כמה שנים מחזיק קרון?

דוד חיים: קרון יכול לנסוע שלושים שנה.

דוד חיים: לרכבת ישראל יש היום גם קרונות בגיל חמישים.

ישראל כץ: ההשקעה פר נוסע, בסופו של דבר, אם אתה בניצולת נכונה, היא השקעה מאד טובה.

יצחק מרדכי: אני אענה אחר כך על שאלות.

יצחק מרדכי: רכבות, ממה שאני בדקתי בחמישה ימים שהייתי בחו"ל, אין בשום מקום חוץ מהמזרח רכבת שהיא רכבת כדאית מבחינה כלכלית.

יצחק מרדכי: ברוב המקומות היא מסובסדת בין 30% ל 50% אחרי שהושקעו התשתיות.

יצחק מרדכי: לכן אין שום סיכוי שרכבת תהיה כדאית מבחינה כלכלית, שמישהו ייקח ויתקין אותה, במדינת ישראל.

יצחק מרדכי: אלה הנתונים.

יצחק מרדכי: גם אני הופתעתי בהתחלה כשלמדתי את זה.

יצחק מרדכי: עוד נתון אחד שרציתי לומר לכם ואני ניסיתי לבדוק את זה בחו"ל, זמן אספקה מינימלי זה 18 חודש לקרון.

יצחק מרדכי: אם אתה לא שם את הכסף היום ולא מזמין, בעוד 18 חודש אין לך קרונות.

ויצמן שירי: סימן שזה עסק טוב.

ויצמן שירי: כדאי לנו להתחיל לייצר.

יצחק מרדכי: עדיין אין לנו יכולת לייצר.

יצחק מרדכי: אפשר להרכיב קטעים, אבל וודאי לא ברמות האלה.

ויצמן שירי: עשו את זה בזמנו.

יצחק מרדכי: שיפצו.

יצחק מרדכי: לא הרכיבו קרונות.

יצחק מרדכי: תאמין לי, אני קצת בקיא בזה.

יצחק מרדכי: אם לא הייתי בקיא לא הייתי אומר לך.

יצחק מרדכי: יכול להיות שאפשר לעשות הרכבות בדברים האלה.

יצחק מרדכי: המשמעות היום היא, שמבלי להשקיע כסף, גם כשיש לך מסילות אתה לא יכול להסיע עליהן אנשים.

יצחק מרדכי: אתה צריך להשקיע כספים גדולים מאד בהזמנת ציוד נייד כדי לנצל את המסילות שיש לך ובמקביל התשתיות עולות הון עתק.

יצחק מרדכי: קילומטר רכבת עולה היום מיליון דולר מינימלי.

יצחק מרדכי: לגבי חלק ממסילות הרכבת, כמובן, גם בעתיד, נבחן גם את שיטת B.O.T., ושיטות אחרות.

יצחק מרדכי: יש שיטות אחרות.

יצחק מרדכי: רק שלא יהיו אי הבנות לחברי הכנסת, כל מי שבא להגיד לכם B.O.T.

יצחק מרדכי: רכבת אומר לכם: תנו לי מגדלים.

יצחק מרדכי: אני אעשה לכם את הרכבת, תנו לי לבנות פה מגדל שלום.

ישראל כץ: תנו לי לבנות תחנת רכבת ומעל זה משרדים וקיוסקים וכולי.

יצחק מרדכי: לא רק שם.

יצחק מרדכי: אתה נותן לו עשרה ק"מ רכבת, הוא רוצה שבכל קילומטר תתן לו זיכיון לבנות מאה קומות.

יצחק מרדכי: מזה הוא יממן את הרכבת.

יעקב ליצמן: אז מה יקרה?

יעקב ליצמן: שירוויח ושישלם מס.

יצחק מרדכי: לא יקרה כלום.

יצחק מרדכי: אני לא זה שמחלק את הזיכיונות.

יצחק מרדכי: אנחנו תכף נגיע לדיון.

יצחק מרדכי: אני בעד לתת מרחב אווירי ואני בעד לתת דברים אחרים.

יצחק מרדכי: אני רק מציג את הבעיה.

יצחק מרדכי: הבעיה של ה B.O.T. היא, שבלי שיתנו ליזם זיכיונות, לא כדאי לו והוא לא יבנה בשום מקום.

יצחק מרדכי: בכל מצב, עד שיהיו הזיכיונות האלה, צריך להשקיע הרבה מאד כסף ברכבת.

אלי גולדשמידט: סליחה, אני פשוט לא הייתי בדיון על הרכבת, אבל אתם דיברתם על הנושא של רכבת על עמודים?

אלי גולדשמידט: בשיטה של טוקיו וסיאטל?

יצחק מרדכי: לא דיברנו.

יצחק מרדכי: אני ציינתי עכשיו שכל מי שמדבר על השיטה של ה B.O.T., מדבר על זיכיון לבניית מגדלים כל קטע מסויים.

יצחק מרדכי: גם דן שומרון מבקש את זה.

יצחק מרדכי: הזיכיון לא נמצא אצלי.

יצחק מרדכי: השאלה היא אם אוצר המדינה מוכן לתת על כל קילומטר לבנות מגדל שחקים.

יעקב ליצמן: אם יש מספיק קליינטים לזה, למה לא?

יעקב ליצמן: תאונות דרכים עולות יותר כסף.

יצחק מרדכי: השאלה היא אם על שני כבישים בבאר שבע יתנו לך לבנות מגדלים כאלה.

יצחק מרדכי: מי יתן לך?

שמוליק הרשקוביץ': חוק המאבק הלאומי בתאונות הדרכים, שהתקבל בקיץ שנת 1997 הכפיף בעצם את הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים למשרד התחבורה.

אלי גולדשמידט: הוא התקבל בצורה מאד מסורסת, אם מותר לי להעיר כדמי שהוביל אותו.

שמוליק הרשקוביץ': אתה היושב ראש, אתה יכול להעיר כמה שאתה רוצה בעניין הזה.

אלי גולדשמידט: כשאתה אומר 510 מיליון שקל זה כל הקרן?

שמוליק הרשקוביץ': זה כל הקרן.

אלי גולדשמידט: כל הקרן עוברת אליך?

שמוליק הרשקוביץ': היא, כביכול, עוברת לגופים השותפים בתוכנית.

שמוליק הרשקוביץ': מה שאני רוצה לומר כאן, חשוב לזכור שההצעה שלנו דיברה על מיליארד ומאתיים שישים מיליון שקל לממשלת ישראל, תוכנית פעולה כוללת, עם הפחתה של בין שלושה לחמישה אחוז לשנה במספר ההרוגים והפצועים קשה, כאשר ברור שכבר עברנו את היעד הזה בעצמנו ותכף נדבר לגבי העתיד במילה אחת.

אלי גולדשמידט: יש סתירה בין הנתונים.

אלי גולדשמידט: בשקף הקודם היו יותר הרוגים בשנת 1998.

שמוליק הרשקוביץ': אני תכף אציג את הנתונים המעודכנים.

נחום לנגנטל: כאן הוא צריך לעשות לצורך השוואה, לדעתי, רק עשרה חודשים.

שמוליק הרשקוביץ': עשרה חודשים.

שמוליק הרשקוביץ': תכף נעשה השוואה.

שמוליק הרשקוביץ': בכל מקרה, למרות מספר כלי הרכב ההולך וגדל, למרות הצפיפות, הגידול בנהגים, ישנה ירידה משמעותית באחד עשר החודשים האחרונים, בוא נגיד, עד 15 לנובמבר, ירידה משמעותית במספר התאונות והנפגעים.

שמוליק הרשקוביץ': אני רק אומר כך, שבתחומי הקו הירוק הירידה בתאונות הדרכים הקטלניות היא 18.4%, הירידה בתחום ההרוגים בתוך הקו הירוק היא 14.6%, פצועים קשה בהתאמה, ואם הגעתי לקו הירוק ויהודה ושומרון נראה כאן ביחד בתאונות הקטלניות ירידה של 18.5% ובהרוגים 16.8%.

שמוליק הרשקוביץ': מדובר כאן בירידה גם במונחים כמותיים, לאלף תושבים ולמאה אלף תושבים.

שמוליק הרשקוביץ': אנחנו בירידה משמעותית ראשונה מזה, נאמר בעדינות, עשרות שנים.

שמוליק הרשקוביץ': המשמעות של העניין הזה כאן היא, שישנו צוות משרדים כולל שהולך לאיזו מטרה מוגדרת.

שמוליק הרשקוביץ': כולם קיבלו את המטרה, הסכימו עליה ועושים למען השגתה.

שמוליק הרשקוביץ': אין פה איזה שהוא כיוון לא מתואם ולא מסונכרן.

שמוליק הרשקוביץ': מדובר פה בעבודת משטרה, מדובר פה במע"צ, מדובר פה בחלק גדול מן הרשויות המקומיות, מדובר כאן במשרד החינוך, כל המשרדים בעצם שותפים לעשייה הזאת, כאשר הרשות הלאומית במשרד התחבורה היא זו שמנווטת את הפעילות הזאת, בהנחיות של שר התחבורה, בתפיסת עבודה שהונחה לפתח הממשלה ואושרה על ידה.

שמוליק הרשקוביץ': העתיד, כפי שראינו כאן כרגע, טומן בחובו הצלחות רבות בעשייה בתחום התחבורה.

שמוליק הרשקוביץ': יש פה מערכות הסעה המוניות, יהיה כאן פיתוח תשתיות, יהיו פה כבישים אורכיים ורוחביים, תהיה כאן תעשייה של קידום התחבורה היבשתית במדינת ישראל.

שמוליק הרשקוביץ': יחד עם זאת, ללא מענה מתאים לגורם האנושי, ללא טיפול ותמיכה יום יומית שוטפת, אנחנו צפויים לראות מצב שבו לא נצליח להמשיך את המגמה שאנחנו נמצאים בה כרגע.

שמוליק הרשקוביץ': יהיה קשה לנו לעמוד בלחץ שבו ישנם כבישים רחבים, ישנם כבישים טובים, ישנו מיחלוף, ישנו מצב שבו הנהג בעצם מרגיש בטוח ועושה ככל העולה על רוחו והתוצאה יכולה להיות, מבחינתנו, מסוכנת.

שמוליק הרשקוביץ': להערכתי חשוב מאד, לנושא הבטיחות בדרכים, לאור מה שמונח כרגע על שולחן הועדה פה ומונח לפתחם של אזרחי מדינת ישראל, שנזכה לתוספת התקציב החסרה, רק כדי להגיע למצב שנמשיך את ההצלחה הזו, שהיא לא רק ברמה הערכית, אלא היא גם ברמה עניינית של שמירת חיים ואיכות חיים.

אלי גולדשמידט: אגב, בירידה הזאת אין משמעות לעובדה שאנחנו נמצאים בשנה שחונה מאד?

שמוליק הרשקוביץ': זה שווה דיון נפרד, אבל בדקנו את הפרמטרים האלה של שנה שחונה ושנה יבשה וכולי.

שמוליק הרשקוביץ': בדקנו את הדברים האלה עשר שנים אחורנית.

שמוליק הרשקוביץ': התמונה היא שאין התנהגות עונתית בקטע הזה.

שמוליק הרשקוביץ': גם המגמה, כפי שהיא נמדדת על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, מנוכה מעונתיות.

שמוליק הרשקוביץ': אתה יכול לראות שזו מגמה נטו, של הפחתה במספר תאונות הדרכים.

שמוליק הרשקוביץ': אנחנו גם יודעים לבחון - בהערכה שאנחנו מבצעים על פעולות שונות גם בתחום האכיפה, גם בתחום ההסברה, גם בתחום של תשתיות - איפה בדיוק אנחנו נמצאים בתחום הזה של ההפחתה.

שמוליק הרשקוביץ': אנחנו נמצאים באיזשהו כיוון מסוים.

שמוליק הרשקוביץ': הוא כיוון נכון, להערכתי.

שמוליק הרשקוביץ': חשוב מאד לא לעצור את התנופה הזאת באמצע אם אנחנו באמת חפצים לא רק לדבר על מאבק בתאונות דרכים, אלא לעשות אותו הלכה למעשה.

אלי גולדשמידט: תודה רבה.

יצחק מרדכי: אנחנו יכולים להציג גם תחומים נוספים, כמו אגד וגורמים אחרים, אבל אני אבקש שלושה ארבעה משפטים של המנכ"ל, בזה אנחנו נסיים ונענה על שאלות.

אלי גולדשמידט: אני רוצה בשם הועדה לאחל הצלחה למנכ"ל החדש.

אלי גולדשמידט: לא עשיתי את זה בתחילת הישיבה אז יש לי הזדמנות עכשיו.

אלי גולדשמידט: כנראה שבתודעה שלי כשיש שר חדש, אז יש תמיד מנכ"ל חדש.

דוד בן אבו: אני מודה על הברכות.

יעקב ליצמן: אני זוכר שאלייקים רובינשטיין, בממשלה הקודמת, התנגד למינויו מתפקיד המשנה לתפקיד המנכ"ל, מאחר ועוד מעט יש חילופי שילטון.

יעקב ליצמן: הנה אנחנו רואים שיש חילופי שלטון והוא מחזיק מעמד.

אלי גולדשמידט: בכל זאת, ברכות מהועדה להופעתך הראשונה בה מאז שאני היושב ראש.

דוד בן אבו: תודה רבה.

דוד בן אבו: בעיקרון, עד פה הוצג מה שיש במשרד התחבורה ונכון יהיה להגיד במספר משפטים מה אין במשרד התחבורה ומה חסר במשרד התחבורה.

דוד בן אבו: פה נסקרו בסקירה קודמת מה שחסר בתקציב הבטיחות, 387 מיליון שקל לשלוש השנים הקרובות.

דוד בן אבו: חשוב לציין עוד עובדה אחת שקשורה לנושא הבטיחות.

דוד בן אבו: בחוק הרשות נאמר, שחלק מהמימון של הרשות ייעשה שלא מתוך קרן הבטיחות והעובדה היא שהיום הרשות כולה או כמעט כולה לא מתוקצבת.

דוד בן אבו: אנחנו עוד נקיים על זה דיונים עם האוצר.

דוד בן אבו: נושא נוסף שנקדם אותו בשנת 2000 זה התחום של אותן החלטות ממשלה לשינויים מבניים וגם לגביהן צריך להיערך מבחינת המשרד.

דוד בן אבו: דיברנו פה על הפרטה של מספר תחומים, של הוצאת תחומים נוספים לתחרות וגם אותן איכשהו נצטרך לתקצב בתקציב אלפיים.

דוד בן אבו: בתוך המערכת המשרדית הנושא הזה לא מתוקצב.

דוד בן אבו: נושא אחרון שאולי חשוב להגיד עליו איזו מילה קטנה, אנחנו בתקציב מובנה נמוך מאד בתחום התקציב הרגיל של המשרד, גם אנחנו וגם מע"צ והדבר הזה צריך לקבל ביטוי בשנת התקציב הבאה.

דוד בן אבו: עד כאן.

יצחק מרדכי: אני רוצה לסכם: קלטנו לתוך המשרד את מע"צ, חוצה ישראל ואת הרכבת.

יצחק מרדכי: יצרנו תוכנית שנתית לפי סדרי העדיפות כפי שהוצגו כאן לפניכם.

יצחק מרדכי: אנחנו בתהליך בניה של תוכנית רב שנתית שתיצור אינטגרציה מרכזית בתוך הגורמים עצמם ותתן מענה לצורכי הציבור באוויר, ביבשה ובים.

יצחק מרדכי: אני מתכוון, כפי שציינתי, ברגע שהתוכניות הרב שנתיות שלי יהיו מוכנות, להציג תוכנית איך תראה התחבורה במדינת ישראל בראייה רב שנתית.

יצחק מרדכי: המשאבים מצומצמים.

יצחק מרדכי: לפי מיטב הבנתי, בבחינות ובדיקות שאני עשיתי, אם לא נשקיע בעשור הקרוב לפחות שמונים עד מאה מיליארד שקל בתחבורה אנחנו נהיה בפיגור רציני מאד.

יצחק מרדכי: אנחנו היום נמצאים בפיגור בתחומים הללו.

יצחק מרדכי: ראייתי היא שצריך למצוא מקורות, לפחות 40 מיליארד שקל מתקציבי ממשלה, עוד 40 מיליארד שקל מתקציבים חיצוניים ועוד שיפורים בתוך המערכות ולהצעיד את המדינה לתחבורה מודרנית.

יצחק מרדכי: אנחנו הצגנו את הכוס המלאה.

יצחק מרדכי: אני מציין את אותם חלקים שחסרים שבלעדיהם ההתקדמות תהיה התקדמות איטית.

יצחק מרדכי: יש התגברות של אמצעי ההנעה במדינת ישראל שהולכים וגדלים ויוצרים צפיפות בלתי נסבלת.

יצחק מרדכי: אין פה מהפך, יש פה איזה שהוא שיפור.

יצחק מרדכי: ללא משאבים לא נגיע לאותו מרחב שבו יהיה שינוי מהותי במערכות החיים התחבורתיים שלנו.

יצחק מרדכי: עד כאן.

אלי גולדשמידט: תודה רבה.

אלי גולדשמידט: אנחנו נעבור עכשיו לסבב בין חברי הכנסת.

אלי גולדשמידט: אני מבקש, אדוני השר, או המנכ"ל, לרשום את השאלות ולענות בסוף הדיון, אם יהיה זמן.

אלי גולדשמידט: אם לא, זה יהיה בכתב.

אלי גולדשמידט: ראשון הדוברים חבר הכנסת יעקב ליצמן, אחריו חבר הכנסת מאיר פורוש.

יעקב ליצמן: אני רוצה לפנות לשר.

יעקב ליצמן: לא שמענו את נושא המכרזים בתחבורה הציבורית.

יעקב ליצמן: מה דעת השר בקשר למה שהוחלט בתקופה הקודמת לגבי מכרזים לקווים חדשים, לאו דווקא דרך אגד ודן.

יצחק מרדכי: כתוב פה וגם אמרתי את זה: פתיחת התחבורה הציבורית לתחרות בצורה שקולה ומאוזנת, תוך בחינת הנושא כל זמן שאנחנו מתקדמים לתהליך.

אלי גולדשמידט: אדוני השר, אני מבקש.

יעקב ליצמן: אני זוכר שאמרת שקולה ומאוזנת, אבל אני לא מבין את זה.

יעקב ליצמן: מה זה שקולה ומאוזנת.

יעקב ליצמן: רציתי גם לדעת האם התקציבים שאתם מעבירים לעיריות, הם עבור ביצוע הכביש – זאת אומרת, אם לא מתקדמת העבודה העירייה לא מקבלת את הכסף – או שמקבלים את זה עבור כיסוי גירעונות והכביש מחכה.

נחום לנגנטל: רק מול חשבוניות.

יעקב ליצמן: חשבוניות?

יעקב ליצמן: לא צריך להגיד מה זה חשבוניות.

יצחק מרדכי: חשבוניות יש בשפע, אני מבין?

יעקב ליצמן: אני רואה, עובדה, שכבישים עומדים.

יעקב ליצמן: אם הם אומרים שהם השקיעו בכביש, אני רואה שכביש עומד ולא מטופל.

יצחק מרדכי: תשאל את חבר הכנסת נחום לנגנטל.

יעקב ליצמן: אני רוצה לשמוע את דעתך.

יעקב ליצמן: לא שמעתי.

יעקב ליצמן: יסעו בשבת, אל על?

אלי גולדשמידט: דעתו של שר התחבורה היא שאל על מרוויחה מזה שהיא לא טסה בשבת.

יעקב ליצמן: בקשר לנושא של חינוך למאבק בתאונות הדרכים, הייתי רוצה לשמוע אם יש בבתי ספר חרדים גם כן?

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת מאיר פורוש, בבקשה.

מאיר פרוש: בקצרה, אני אשאל כמה שאלות כירושלמי ומאחר שירושלים היא בירת ישראל.

מאיר פרוש: האם אין מקום לדון בחיוב על הצעה שירושלים, כבירת ישראל, לא תצטרך לתת את ה 75% מול 25% בתקציב?

מאיר פרוש: כי אנחנו יודעים שירושלים נמצאת בגירעון ענק, שהיא בקושי מסוגלת להתמודד ולהפעיל את העיר.

ויצמן שירי: רק ירושלים?

מאיר פרוש: לכל עיר יש בעיות.

מאיר פרוש: אני אומר, ירושלים היא בירת ישראל.

מאיר פרוש: אין לנו עוד ירושלים במדינת ישראל.

ויצמן שירי: באר שבע היא בירת הנגב.

מאיר פרוש: אני מבקש, כאשר חבר הכנסת שירי ויצמן ידבר, תרשום את מה שהוא יבקש.

מאיר פרוש: אני, מאחר שאני ירושלמי וירושלים היא בירת ישראל, אני שואל אם אין מקום לשנות את הסיסטמה שנותנים 75% מול 25% ובירושלים ללכת עם כמה אחוזים יותר.

מאיר פרוש: כשאתם כותבים בדברי ההסבר, בעמוד 56, שיקודם כביש מספר 45 מגבעת זאב לעטרות, השאלה היא במה הוא יקודם.

מאיר פרוש: השאלה השנייה שלי היא, האם אין האטה בקצב לעומת מה שהיה לפני שנה או שנתיים?

מאיר פרוש: איך השר חי עם העובדה שבעיר מודיעין, למשל, יש הפרטה.

מאיר פרוש: שם פועלת חברת מרגלית שמפעילה את התחבורה הציבורית ואיך אתם יכולים לחיות עם זה שבמודיעין עילית פועלת אגד.

מאיר פרוש: זאת אומרת, האם אין דרך למצוא פתרון שלפחות בערים שכנות יעשו את זה ביחד?

מאיר פרוש: שתיהן מרגלית או, חלילה, שתיהן אגד?

מאיר פרוש: אני מקווה שאף אחד מאגד לא נמצא פה.

מאיר פרוש: אני לא רואה איזכור להשלמת הכביש מברקן לעלי זהב דרך בוקין.

מאיר פרוש: האם מע"צ הרים ידיים בעניין הזה?

בנציון סלמן: זה במסגרת חוצה שומרון.

בנציון סלמן: זה בביצוע.

מאיר פרוש: גם אני שואל איך משרד התחבורה יתמודד אם, חלילה, החוק של חבר הכנסת אברהם פורז יתקבל בקריאה טרומית שצריכים לחייב את אל על לטוס בשבת?

יוסף יצחק פריצקי: מה זה, שחייל יוצא מהבסיס אחרי צאת השבת, שיסע בטרמפים.

יוסף יצחק פריצקי: להם אין חיילים, אז אין להם בעיה.

מאיר פרוש: אדוני השר הוא שר עתיר נכסים, גם חוצה ישראל וגם מע"צ.

מאיר פרוש: אני יכול להעיד בתקופתי, במשרד הבינוי והשיכון, שתוכנית הפיתוח לא נפגעה למרות שהקפדתי מאד, שלא יפגעו בקברי ישראל.

מאיר פרוש: אני חושב שגם במע"צ – עם בנציון סלמן היו לי קשרי עבודה טובים - קברי ישראל בדרך כלל לא נפגעו.

מאיר פרוש: אבל חשוב שתהיה הוראה שלך.

מאיר פרוש: גם ליהודה כהן ידידנו בכביש חוצה ישראל, שיקפיד: אם מוצאים קברי ישראל, אם מוצאים קברים - מבחינתי לא רק קברי ישראל.

מאיר פרוש: גם בקברים של גויים לא צריכים לפגוע, כמו שאנחנו לא רוצים שיפגעו בקברים של יהודים בפולין - אנחנו לא צריכים לפגוע.

מאיר פרוש: כשפוגעים בקברים לעצור את העבודה ולמצוא דרך ופתרון אלטרנטיבי.

אלי גולדשמידט: תודה.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת נחום לנגנטל, בבקשה, אחריו חבר הכנסת שירי ויצמן.

נחום לנגנטל: אני מאד שמח בשבילך, אדוני השר, על כך שאתה יכול לנהל מדיניות תחבורה אמיתית, שגם מע"צ וגם הרכבת חוזרות אליך.

נחום לנגנטל: מע"צ, אמנם, לא היתה אף פעם.

נחום לנגנטל: יש לכך חשיבות מאד גדולה ביכולת, בכלל, של תכנון תחבורתי אמיתי במדינת ישראל.

נחום לנגנטל: המצב שבו כביש הוא באחריות עירייה, ממשיך באחריות משרד התחבורה ונמשך באחריות משרד שלישי - וזו המציאות שהיתה - מביא לאינטגרציות שהן דברים בלתי סבירים בעליל.

נחום לנגנטל: אני שמח מאד שהדבר הזה עולה למשל, בתכנון תחבורה.

נחום לנגנטל: אם אתה עכשיו מפתח מאד את הרכבת בין תל אביב לחיפה, אני מקווה שזה נותן בידך את היכולת להחליט שאין שום סיבה לעבות את קווי אגד שיסעו על אותו ציר, רק בשביל שאחד ייקח לשני את הנוסעים.

יצחק מרדכי: תראה מה הולנד וספרד משקיעים בתחבורה, שתבין איזה מהפך זה.

נחום לנגנטל: אני מכיר את זה, אבל אנחנו היום משקיעים כמו ספרד והולנד מבחינת ההקצאה השנתית.

נחום לנגנטל: אלא שהם השקיעו לפני כן, אז התוצאה אצלם היא יותר טובה מאצלנו.

נחום לנגנטל: אני מקווה שבאמת לא ייקח חמש עשרה שנים למחוק את הפיגור הזה אלא פחות.

יצחק מרדכי: תהיה תוכנית של משרד התחבורה לתחבורה אווירית, יבשתית וימית.

נחום לנגנטל: אז קודם כל, זה לגבי היבשה.

נחום לנגנטל: לגבי האוויר, כפי שאני יודע, יש תכנית שבאה לדבר גם על הרובד האווירי וגם על הרובד היבשתי.

נחום לנגנטל: גם כאן, למיטב הבנתי, לפחות היבשתי גמור, אלא שהיתה התנגדות של משרד הביטחון.

נחום לנגנטל: היתה לי את הזכות להופיע במשרדך, במשרד הביטחון ואני מאד מקוה שאתה, עם הידע והנסיון שלך בביטחון, תוכל איכשהו להביא למצב שבו משרד הביטחון יסיר את התנגדויותיו גם לרובד האווירי וגם לרובד היבשתי, דבר שעד היום די הפריע להתקדם ולהביא איזושהי תוכנית למדינת ישראל מבחינת האוויר.

יצחק מרדכי: אפשר להעביר אליך את הרשימה של החדשים ודבר שני שאפשר להגיד לך, פרוייקט המשכי אפשר למשוך אותו בעשר שנים ואפשר למשוך אותו בשנה.

יצחק מרדכי: זה ההבדל בהמשכי.

יצחק מרדכי: מתי גומרים אותו.

נחום לנגנטל: אני רק אומר לך.

נחום לנגנטל: אם אתה רוצה לשמוע את הדברים שלי, אני אגיד אותם.

נחום לנגנטל: אם אתה רק רוצה לשמוע שהכל מצוין, אז אני מוכן להגיד לך הכל מצוין.

יצחק מרדכי: אני לא רוצה שתגיד לי שהכל מצוין.

יצחק מרדכי: אני לא רוצה שתגיד לי להיפך.

נחום לנגנטל: אני לא מתכוון.

נחום לנגנטל: אני רק אומר לך מה מנכ"ל מע"צ עמד פה ואמר.

יצחק מרדכי: אני מציע שלא תרצה לי רק על מה שהיה.

יצחק מרדכי: תרצה לי על מה שאתה רוצה.

יצחק מרדכי: אני לא מבין.

נחום לנגנטל: אני אומר לך, תתחיל דברים חדשים.

יצחק מרדכי: כל הזמן אתה מסביר לי מה היה.

יצחק מרדכי: אני יודע מה היה.

יצחק מרדכי: אני רוצה לדעת מה אתה רוצה עכשיו.

נחום לנגנטל: אני אומר לך, רק תתחיל.

נחום לנגנטל: זה מה שאני אומר.

נחום לנגנטל: מה שאמרתי לך זה בעקבות מה שאמרו אנשים שלך במשרד.

נחום לנגנטל: הרכבת ומע"צ לא היו במשרד שלי, אז הפוך, אני אומר את זה לזכותך.

נחום לנגנטל: אני אומר לך, בעניין הזה אתה חייב לעשות פה איזשהם דברים התחליים, בראשיתיים יותר.

נחום לנגנטל: להתחיל פרוייקטים חדשים.

יצחק מרדכי: אני רוצה להגיד לך שהמשפט האחרון שלך הוא פשוט לא נכון.

יצחק מרדכי: תקרא את החוברת.

יצחק מרדכי: יעבירו לך רשימה של פרוייקטים חדשים שמתחילים אותם השנה.

יצחק מרדכי: כנראה שאתה קורא רק מה שאתה רוצה לקרוא.

אלי גולדשמידט: רבותי, חבר הכנסת לנגנטל.

אלי גולדשמידט: אדוני השר.

אלי גולדשמידט: אני מציע שוב, בפעם השלישית, לענות רק בסוף הדברים.

אלי גולדשמידט: הדברים יכולים קצת לקומם או להרגיז, אז נעשה את זה בסוף.

נחום לנגנטל: לגבי קו תל אביב ירושלים ברכבת.

נחום לנגנטל: אני חושב שאתה בוחר בדרך הנכונה ואני מציע לך לנצל את ההזדמנות ולא להתפתות למחשבות על קו ירושלים תל אביב הנוכחי לשפר אותו ולהעלות אותו לרמה הזו.

נחום לנגנטל: אם אתה באמת בוחר בדרך של מודיעין ובית שמש - לפתח אותו בשלב ראשון רק אחר כך במהלך השנה הזאת לבדוק את ההמשך - אני מאד רוצה לשבח אותך על הדבר הזה משום שלפי דעתי זו הדרך הנכונה.

אלי גולדשמידט: אני מבקש לקצר.

אלי גולדשמידט: אין לנו זמן.

נחום לנגנטל: אני מדבר אותו זמן שחבר הכנסת פורוש דיבר.

נחום לנגנטל: בדקתי לו את הזמן, אני אעמוד בזה.

נחום לנגנטל: הדבר האחרון.

נחום לנגנטל: אנחנו שומעים את ראש הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים על כך שחסרים 170 מיליון שקל בתקציב שהממשלה החליטה לתת אותו בשנה הבאה.

נחום לנגנטל: אני חושב שבעניין הזה צריך לעשות כל מה שרק אפשר כדי שהתקציב הזה יתקבל.

נחום לנגנטל: אם יש איזושהי הצלחה לתוכנית, שכרגע מפחיתה באופן משמעותי את ההרוגים – זה בערך מאה הרוגים פחות בשנה – אין שום הגיון בעולם שהתוכנית הזאת לא תקבל את המומנטום הרצוי והראוי לה.

נחום לנגנטל: אני אומר לך, אדוני היושב ראש, מאחר ואתה אמרת שהתקציב כפי שהוגש בקריאה ראשונה, אסור לו לעלות הלאה לקריאה שניה ושלישית, אני חושב שאחד מהדגשים האמיתיים הרציניים שצריכים להיות בידינו זה הנושא של הבטיחות בדרכים.

נחום לנגנטל: התקציב לא יוכל לעלות בחזרה למליאה ביום שלישי אם לא ימצא הכסף הראוי בעניין הזה.

אלי גולדשמידט: תודה רבה, חבר הכנסת שירי ויצמן, אחריו חבר הכנסת ישראל כץ.

אלי גולדשמידט: אני נורא מבקש שאני לא אצטרך להפסיק כי אנחנו קצרים בזמן.

ויצמן שירי: אני רוצה לאחל לשר ולצוות המיומן שלו הצלחה, כי הצלחה שלכם היא הצלחה של כולנו וזו ההצלחה הכי מיידית מבין כל המשרדים, שנוכל להיווכח בה בשנה הקרובה.

יצחק מרדכי: כוונתנו היא שבכל זמן בתחום חצי שעה עד שעה תהיה רכבת.

ויצמן שירי: אני מאד מקווה שזה יהיה השנה כמו שהבטיחו ונוכל לבוא ולהגיד כאן תודה רבה לכולם.

ישראל כץ: באר שבע עברה לקריית גת?

ישראל כץ: רק מקודם שמענו שלמרות הרצון של השר, המסוף, חוצה ישראל, כל התוכניות, הסתיימו בקריית גת.

ויצמן שירי: תראה, בתקציבים שישנם ובעדיפות שיש אני רואה את הנגב עם בין 300 ל 400 מיליון שקלים בתוך המשרד.

ויצמן שירי: אז פרופורציונלית משהו השתנה ובגדול.

ויצמן שירי: אני יודע לקרוא את המספרים.

ויצמן שירי: אנחנו לא מתפלמסים כאן, בסופו של דבר.

יצחק מרדכי: מה שאני מקווה זה, שלא ייסעו ברכב פרטי.

ויצמן שירי: לא, אדוני השר.

ויצמן שירי: אתה יודע, שאם לפני שבע שמונה שנים היו פחות מכוניות על הכבישים, היום יש הרבה יותר מכוניות פר משפחה ואנחנו שמענו כאן את מנ"כל מע"צ בנצי סלמן שאומר בצורה ברורה שלמעשה על כל אלף נפשות יש 270 מכוניות.

ויצמן שירי: לפני עשר שנים זה היה בערך חצי, נכון?

ויצמן שירי: משהו כזה?

ויצמן שירי: או קצת יותר?

ויצמן שירי: בסופו של דבר, אם הכבישים סתומים ואם מדינת ישראל סוללת, הקווים של אגד לא נהיו ארוכים יותר.

ויצמן שירי: מספר הנוסעים באגד – לא יעזור לאף אחד שום דבר – ירד.

ויצמן שירי: אין מה לעשות.

ויצמן שירי: אבל מספר הנהגים שם לא ירד.

ויצמן שירי: המספר בסובסידיה לא ירד.

ויצמן שירי: אין שום סיבה שהיום, אחרי שאתה יודע וכולנו יודעים שכולנו במצוקה אדירה של תקציבים, שגוף כזה - שמתברר שאף אחד אין לו שליטה עליו ואנחנו קוראים ורואים גם מה קרה בשנה האחרונה עם מנהלים לשעבר - ינוהל בצורה שהוא מנוהל.

ויצמן שירי: זה מעין מה שנקרא "משק סגור".

שלום שמחון: גילדה.

ויצמן שירי: גילדה שמילדה.

ויצמן שירי: אני אומר את זה בצורה ברורה.

ויצמן שירי: צריך להגיד את זה.

ויצמן שירי: יכול להיות שזו פרה קדושה.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת וייצמן, תעבור לנושא הבא.

ויצמן שירי: לא, אדוני.

ויצמן שירי: מיליארד וחצי שקל הולכים לסובסידיה ואני רוצה לדעת אם לוקחים 150 מיליון שקל מהסיפור.

ויצמן שירי: עכשיו, בנוסף לעניין הזה, מופיע גם בספר שלך שנהנים שם נהגים וחברים עם משכורות עתק.

ויצמן שירי: זה בא בסופו של דבר על חשבון דברים אחרים.

ויצמן שירי: בנוסף לכל הסיפור הזה – ואני רוצה שאתה תדע.

ויצמן שירי: מידיעה אני אומר את הדברים – החברה הזו יש לה עשרות חברות בת, שלא מחוייבות בשום דבר שקשור לחוק חובת מכרזים.

ויצמן שירי: לא יכול להיות גוף שמסובסד על ידי מדינת ישראל וזה לא משנה מה ואיך לא יחוייב בזה.

יצחק מרדכי: אגב, אני לא אחראי על אגד.

ויצמן שירי: לא, אבל אתה כן מסבסד.

ויצמן שירי: אתה כן רשאי לבוא ולהגיד: על מה שאני משלם לכם, מותר לי לקבל דין וחשבון על איך אתם מנהלים את העסק.

ויצמן שירי: יכול להיות שהסובסידיה לא צריכה להיות 35%.

ויצמן שירי: אתה אמרת שאם יש מישהו שירצה לנסוע על איזשהו כביש, הוא ירצה מגדלים.

ויצמן שירי: אז מה שקרה בינתיים – אנחנו גם נתנו להם את המגדלים, ואתה יודע את זה, גם נתנו להם את העסקים וגם השירות שלהם הוא לא מי יודע מה.

ויצמן שירי: עכשיו הוחלט על 160 מיליון שקל לעניין של מסוף המטענים, אבל מה הוא מסוף המטענים?

ויצמן שירי: עד היום בלב העיר באר שבע, יש מסוף מטענים של הרעלים של כל מדינת ישראל.

ויצמן שירי: אז על העניין של אגד אני מצפה ממך, אדוני השר – ואנחנו נעקוב – שאתה תשים את היד על הדבר הזה.

ויצמן שירי: זה נורא, הדבר הזה.

אלי גולדשמידט: תודה רבה, חבר הכנסת וייצמן.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת ישראל כץ, אחר כך חבר הכנסת שלום שמחון.

ישראל כץ: אני קודם כל רוצה לברך את השר על הראייה המערכתית.

ישראל כץ: בדרך כלל אני מתבונן, כאשר מופיעים שרים או שרות, האם הם מסתכלים על המכלול.

ישראל כץ: האם הם מנסים לקבוע יעדים ולתעל, במידת האפשר, את המשאבים אשר מוענקים להם לעבר יעדים.

ישראל כץ: אין לי ספק שהראייה כאן היא מערכתית, אפילו ממלכתית והייתי אומר שאפילו אופטימית.

ישראל כץ: לפחות ברמת השר.

ישראל כץ: זה טוב.

ישראל כץ: כמובן שהגופים והמנהלים כבר שמים שולי בטחון יותר גדולים.

ישראל כץ: אני לא מדבר על הרשות למלחמה בתאונות, שעומדת בפני שוקת שבורה לגבי מה שיהיה בכנסת.

ישראל כץ: זה לא התחיל השנה, אמנם, אבל זה גרוע מאד אם זה ימשך ולא יהיה תקצוב ריאלי לנושא הכל כך חשוב הזה.

ישראל כץ: מנכ"ל מע"צ ואחרים, אמרתי, מסייגים יותר, אבל טוב שהראייה הכללית היא אופטימית וטוב שהממשלה – ואני חייב לשבח אותה בעניין הזה – הפנתה יותר משאבים לנושא החשוב הזה של תחבורה באופן כללי.

ישראל כץ: לגבי ירדן, יש הסכם שלום מוחלט, סופי, מקובל.

ישראל כץ: מה המצב?

ישראל כץ: מה נעשה בראייה מערכתית כדי לחזק את זה במה שקשור למשרדך?

ישראל כץ: כבישים, שיתוף פעולה, נמלים, כל הדברים.

ישראל כץ: ירדן היא מדינה שמצבה הכלכלי קשה מאד.

ישראל כץ: לא כל דבר שהיא חשה היא יכולה גם לבטא בחוץ.

ישראל כץ: לפעמים אפילו ההיפך.

ישראל כץ: אנחנו כולנו רוצים לקדם את השלום הזה.

ישראל כץ: המשרד שלך הוא אחד המשרדים שיכול לתרום לעניין.

ישראל כץ: האם נעשים כאן דברים?

ישראל כץ: בטווח הגבול, בטווח הכבישים, בטווח הנמלים?

ישראל כץ: יש לנו גם עניין להקדים גורמים אחרים שבעתיד ירצו יותר להיכנס לנושא זה.

ישראל כץ: הנושא של המעברים הבטוחים.

ישראל כץ: אתה ציינת בעצמך ונגע בזה גם, נדמה לי, מנכ"ל מע"צ.

ישראל כץ: אין ספק שבלי קשר להשקפה פוליטית, כרגע, כל עוד הגשר העילי לא קם - זו היתה גם הכרזה של ראש הממשלה והתחייבות, שהוא יבנה גשר עילי…

ויצמן שירי: הוא אמר שזו תהיה אחת האופציות.

ישראל כץ: הוא לא מנה אופציות.

ישראל כץ: ראש הממשלה הזה הוא פוסק גדול.

ישראל כץ: הוא לא מונה אופציות.

ישראל כץ: הוא נותן הנחיות או קובע יעדים.

יוסף יצחק פריצקי: הוא גם יקבל את התואר של פוסק ההלכה.

אלי גולדשמידט: רבותי, אני מציע לדחות את הדברים האלה לדיון על משרד ראש הממשלה.

ישראל כץ: מעבר לדברים הפוליטיים, שאני מנסה לבודד אותם, אני אומר, שאם ראש הממשלה מכריז הכרזה שיש לה היבטים תחבורתיים – ישבנו גם באיזה פורום ואני העליתי את זה, מעבר לויכוחים פוליטיים – כמו: אם ילכו לגשר עילי או לא, אז משרד התחבורה צריך לדעת?

ישראל כץ: צריך להיערך?

ישראל כץ: לא להשקיע, כן להשקיע, הוא יהיה מעורב.

ישראל כץ: אם לא הולכים אז כדאי להגיד את זה.

ישראל כץ: למה להשאיר, תרתי משמע, דברים תלויים באוויר?

ישראל כץ: אם לא הולכים, הנושא של הבטיחות, בייחוד כשמדובר על המעבר הצפוני וגם הדרומי, הוא דבר שכרגע – וזה לא קשור רק למשרד הזה – חייב לקבל תאוצה רצינית.

ישראל כץ: אי אפשר להשאיר את תושבי הדרום להיות המזבלה, תרתי משמע, שמתחככת בבעיות שהמדינאים מנחיתים עליה ואני לא מדבר כרגע על השקפה פוליטית.

ישראל כץ: אלף רכבים פה, אלפיים רכבים פה, מיליון בעיות, הכל באותם כבישים צרים ברמזורים הפקוקים שאני מכיר אותם באופן אישי.

ישראל כץ: הנושא האחרון שהשר הזכיר אותו פעמיים מיוזמתו זה נושא המועצות האיזוריות, אני יכול רק בפעם השלישית להצטרף ולהדגיש, שיש הרחבות במועצות האלה ובישובים, גם במושבים, גם בקיבוצים, וכרגע זה ממש עומד לפני שוקת שבורה.

ישראל כץ: התשתית לא תואמת את ההתרחבות בשטח.

אלי גולדשמידט: תודה רבה.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת שלום שמחון, אחריו חבר הכנסת אמנון כהן.

שלום שמחון: אני רוצה להצטרף לחבר הכנסת ישראל כץ בברכות לשר על ההצגה המקיפה.

שלום שמחון: אני לא רוצה לחלק ציונים, אבל אני חושב שהיתה פה היום הצגת תכלית יוצאת מן הכלל.

שלום שמחון: הצגה גם של המשרד, גם של המטרות, גם של היעדים, עם הרבה מאד ראייה קדימה ואין ספק שמגיעות לו ברכות.

אלי גולדשמידט: רבותי, אתם עושים המון רעש ואנחנו צריכים להזדרז.

אלי גולדשמידט: יש לנו רק עוד איזה רבע שעה, עשרים דקות.

אלי גולדשמידט: סליחה.

שלום שמחון: מאז ועד היום אני לא רואה שיפור גדול במה שקשור לתנופה הפנימית וזו בהחלט נקודה שיכלה לשפר את הקירבה בין הפריפריה ומרכז הארץ.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת שמחון, תודה.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת אמנון כהן, אחריו חבר הכנסת מאיר שיטרית.

אמנון כהן: אני מצטרף לברכות לשר, להצגת התוכניות, אני מחזק את זה שאתם בונים תוכניות חומש, יבשתית, אווירית וימית.

אמנון כהן: חבר הכנסת לנגנטל ציין פה שיש איזשהן תוכניות אז אולי כדאי לבדוק אותן.

אמנון כהן: לא להשקיע עוד פעם את המשאבים ולבדוק במה אפשר להיעזר בתוכניות הקיימות, במה שהוגש.

יצחק מרדכי: ודאי.

שלום שמחון: שיגלה איפה המגירות עם התוכניות.

אמנון כהן: דבר שני, אני רוצה שבמעטפת התקציבית שלכם, בסדר העדיפויות, תקחו גם בחשבון את הנושא של הרשות הלאומית למלחמה בתאונות הדרכים או תקציב נוסף שאנחנו צריכים פה לדאוג לו, בועדת הכספים.

אמנון כהן: בטח לא לייבש את הנושא הזה כי הנושא הזה מאד חשוב.

אלי גולדשמידט: תודה.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת מאיר שטרית.

אלי גולדשמידט: אחרון הדוברים יהיה חבר הכנסת יוסף פריצקי ואחרי זה אני אגיד כמה מילים והשר יסכם.

מאיר שטרית: אני רוצה ראשית לברך את השר ואת המנכ"ל ולאחל להם הצלחה רבה בעבודה שלהם.

מאיר שטרית: אני מבקש להעלות רק שתי נקודות.

מאיר שטרית: האחת, העניין הזה של 25% ו 75% שהעלה את זה חבר הכנסת פורוש.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת פורוש, על ירושלים.

מאיר שטרית: הנקודה הזו צודקת.

מאיר שטרית: לא רק לגבי ירושלים, אלא בכלל לגבי כל הארץ.

מאיר שטרית: אנחנו כאן לא מדברים על משרד התחבורה אלא על האוצר, אבל לדעתי צריך לבטל את ההסדר הזה, משום שמה קורה במצב הזה הוא, שכשיש תקציב למשרד, רשות שיש לה 25%, מקבלת 75%.

מאיר שטרית: רשות שאין לה כלום, לא מקבלת שום דבר.

מאיר שטרית: זה אבסורד.

מאיר שטרית: יוצא איפה שהרבה פעמים, רשויות חלשות יותר יחסית, לא מסוגלות לגייס כספים לתקציבים שלהן לעומת רשויות חזקות שכן מסוגלות לגייס כסף, לקחת הלוואות ולקבל תקציבים יותר גדולים.

מאיר שטרית: ראיתי גם בדרך כלל שבסופי שנה, את אותם תקציבים שלא מנוצלים, רשויות אחרות שיש להן מכרזים קיימים וכסף, כן משיגות.

מאיר שטרית: לדעתי צריך לבטל את ההסדר הזה ואדרבא, דווקא במקומות חלשים, שהתחבורה שם ממש קשה, לשקול לתת מאה אחוז של תמיכה אם רוצים לפתור את העניין.

מאיר שטרית: יכול להיות שיעשו פחות באותה שנה.

מאיר שטרית: אבל בכל זאת, באותם מקומות שיעשו, ידעו שהפרוייקט נעשה לטובת העניין.

מאיר שטרית: לדעתי, אמנם האוצר הגיע להסדר הזה במשרד ראש הממשלה, אבל צריך לבטל אותו בכלל, לא רק בתחום הזה, גם בתחומים אחרים.

מאיר שטרית: שיקום שכונות, ואחרים.

אלי גולדשמידט: דופקים תמיד את החלשים.

מאיר שטרית: בדיוק.

מאיר שטרית: אותו תרגיל דופק תמיד את החלשים.

מאיר שטרית: לדעתי זה לא צודק.

מאיר שטרית: עדיף לעשות 25% פחות מאשר לא לעשות בכלל כי זה מחלק את המשאבים אחרת.

מאיר שטרית: מי שאין לו לא מקבל.

יצחק מרדכי: סליחה שאני קוטע.

יצחק מרדכי: חשבתי, אולי לחילופין אפשרי, שמשרד הפנים ינתב דרך העיריות את

נחום לנגנטל: דומה לנתיבי גליל.

מאיר שטרית: אני בהחלט מסכים שרשות מקומית שאין לה מוטיבציה ורצון לשתף פעולה וחושבת שאפשר לחלוב את העז עד הסוף, לעשות את הכל על חשבון המדינה ואז להשתולל ולהגדיל את התקציבים ואת התכנון, אפשר להגיד שאנחנו לא עושים אצלה פרוייקט.

מאיר שטרית: נקודה.

מאיר שטרית: שיתוף הפעולה נעשה על בסיס זה שהשר מרגיש שבאותה רשות יש טעם להשקיע, רואים תוצאות.

מאיר שטרית: במקום שאין טעם להשקיע חבל על הכסף.

מאיר שטרית: אני מכיר רשויות ששפכו בהן כל כך הרבה מיליונים, שהיה יותר זול למדינה להחזיק את כל התושבים בהילטון.

מאיר שטרית: עשיתי פעם מחקר על הדבר הזה.

מאיר שטרית: לדעתי, אם הם הסכימו לתת התחייבויות שנותנות ערבות בנקאית למדינה לביצוע, שלא ישאירו פרוייקט תקוע באמצע ושכל הבניה תעשה רק לאחר שיגמרו את הרכבת והיא עובדת, יש לזה סיכוי.

שלום שמחון: איזו רכבת?

מאיר שטרית: מונורייל.

מאיר שטרית: חד פסית.

אלי גולדשמידט: מה שיש בטוקיו ובסיאטל.

אלי גולדשמידט: ראיתי את זה רק בתמונות.

מאיר שטרית: אני לא יודע אם זה רציני או לא, אבל מבחן האמת לעניין הזה זה היכולת או הערבויות הבנקאיות של החברות שרוצות לבצע ואז המדינה לא מסכנת כמעט שום דבר.

מאיר שטרית: אני סתם מביא את זה בתור דוגמא, אבל אפשר לעשות את זה גם בעניינים אחרים.

מאיר שטרית: שווה למדינה לתת זיכיון או זכויות או כל דבר, בתנאי שמה שאנחנו רוצים יבוצע.

מאיר שטרית: יכול להיות שאת תקציב הרכבת, שראיתי שהוא גדל בצורה מאד משמעותית השנה, אפשר להגדיל למשל אם נמנף את זה, נשתמש בזה כמנוף ונכפיל את התקציב באמצעות יזם פרטי.

אלי גולדשמידט: אחרון הדוברים חבר הכנסת יוסף פריצקי.

יוסף יצחק פריצקי: שני דברים, אדוני השר.

יוסף יצחק פריצקי: הפרוייקט הראשון הוא פרוייקט הסעת המונים בתל אביב.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לומר לך, בשיחות שאני מקיים עם רון חולדאי, תושבים עוזבים את העיר.

יוסף יצחק פריצקי: תושבים עוזבים ויעזבו את העיר אם לא יפתר הנושא הזה מהר.

יוסף יצחק פריצקי: תושבים עוזבים את העיר, נכנסים אליה אוכלוסייה של עובדים זרים.

יצחק מרדכי: בפעם האחרונה שישבתי עם ראש העיר, זה היה אתמול.

יצחק מרדכי: שעתיים לתוך הלילה.

יוסף יצחק פריצקי: טוב מאד.

יוסף יצחק פריצקי: שתיים.

יצחק מרדכי: הלוואי והיתה תוכנית שם.

יוסף יצחק פריצקי: אז אם אין תגיד אין.

יוסף יצחק פריצקי: מה, אין תוכנית?

אלי גולדשמידט: התוכנית לרכבת תחתית בתל אביב זה הדבר הנצחי ביותר שיש במדינה.

יוסף יצחק פריצקי: שתיים.

יוסף יצחק פריצקי: אמר פה שמוליק הרשקוביץ' בשורה גדולה.

יוסף יצחק פריצקי: הוא אמר בעצם שחסכו בשנה שעברה – כמה אמרת?

יוסף יצחק פריצקי: - שני מיליארד?

יוסף יצחק פריצקי: איפה הכסף הזה?

יוסף יצחק פריצקי: אם חסכו שני מיליארד, הוא היה צריך ללכת לאיזה שהוא מקום.

יוסף יצחק פריצקי: כל הכבוד שחסכו שני מיליארד.

יוסף יצחק פריצקי: נהדר.

יוסף יצחק פריצקי: הרי אנחנו לא הפחתנו את ביטוח החובה שלנו.

יוסף יצחק פריצקי: זה לא הופחת.

יוסף יצחק פריצקי: באיזה שהוא מקום מסתובבים, או התנפחו במערכת שני מיליארד שקל.

יוסף יצחק פריצקי: עכשיו אני פונה אליך לא כאל שר התחבורה.

יוסף יצחק פריצקי: אם יש חיסכון של שני מיליארד ההיגיון אומר שחלק מן הסכום הזה צריך לחזור למערכת, שתגרום לעוד יותר חיסכון בזה.

יוסף יצחק פריצקי: השאלה היא לא שלך כשר התחבורה, אלא של ממשלה שצריכה לקחת תכנון כולל.

יוסף יצחק פריצקי: זה כסף.

יוסף יצחק פריצקי: או שאבנר תעביר, או שישבו עם חברות הביטוח, הרי נחסך כסף ואנחנו לא משלמים פחות.

אלי גולדשמידט: אני מבקש רגע שקט, ברשותכם, אני רוצה לומר כמה מילים.

אלי גולדשמידט: קודם כל אני באמת מוכרח לומר שזאת תחושה מאד טובה לראות משרד ממשלתי שמציג תוכנית שהמטרה שלה היא לא לגזור סרטים עוד שלוש או ארבע שנים, כמה שהממשלה שורדת.

אלי גולדשמידט: הרי הממוצע הרב שנתי של ממשלות בישראל זה שלוש או שלוש וחצי שנים, אני לא יודע.

אלי גולדשמידט: כמה דברים קונקרטיים.

אלי גולדשמידט: א', שביתת הנמלים.

אלי גולדשמידט: איפה זה עומד, כי הנזקים למשק הישראלי קשה פשוט לכמת אותם.

אלי גולדשמידט: ב', אני בכלל רוצה לומר במאמר מוסגר, שיש פה המון נושאים שאנחנו עוד נצטרך לדון עליהם בנפרד.

אלי גולדשמידט: אני אתן דוגמא.

אלי גולדשמידט: הנושא שהציג פה שמוליק הרשקוביץ' לגבי הקרן לבטיחות בדרכים, של 510 מיליון שקל.

אלי גולדשמידט: אנחנו נקיים דיון לגבי השימושים בסכום הזה, כי זה סכום מאד גדול.

אלי גולדשמידט: זה חצי מיליארד שקל.

אלי גולדשמידט: כיצד זה מתחלק, לאיזה יעדים וכולי.

אלי גולדשמידט: כך גם נושאים אחרים, כמו הנושא של התעופה בנפרד.

יצחק מרדכי: צריך להיות גם דיון איפה שאר הכסף.

אלי גולדשמידט: נכון.

אלי גולדשמידט: לא, הוא אמר שזה כל הכסף.

שמוליק הרשקוביץ': זה כסף לשלוש שנים.

אלי גולדשמידט: נעסוק בזה בנפרד.

אלי גולדשמידט: אין היום זמן לעסוק בכל הדברים האלה.

אלי גולדשמידט: אבל בהחלט אנחנו נלמד את זה.

ישראל כץ: אני לא ראיתי.

אלי גולדשמידט: מי שראה ראה.

אלי גולדשמידט: השר בוודאי ראה, או שמע מה היה שם.

יצחק מרדכי: ראה, שמע והגיב מיידית.

אלי גולדשמידט: נכון ואפילו הגיב עוד במהלך התוכנית.

אלי גולדשמידט: אבל כנראה שיש איזו תופעה שצריך לעקור אותה מן השורש.

אלי גולדשמידט: כל הסיפור של המאכרים במשרדי הרישוי ובמכונים זו תופעה שהיא פשוט בלתי נסבלת.

אלי גולדשמידט: העובדה שאנשים מוציאים רכבים בלי לבדוק אותם או מעביר מישהו טסט מכונית אחת בשם שמונים מכוניות אחרות, באיזו חברת השכרה, אלה דברים מזעזעים ואני לא יודע כמה מהם מתבטאים בסטטיסטיקה של תאונות הדרכים שאנחנו שומעים כל שנה.

אלי גולדשמידט: זה דבר שחייבים לטפל בו.

אלי גולדשמידט: לדעתי אחת הדרכים יכולה להיות הקמת רשות פיקוח עצמאית – ונגיד את זה כך – שדומה ליחידה לחקירת שוטרים שיש במשרד המשפטים.

אלי גולדשמידט: משהו שלא יהיה תלוי במערכת של המשרד עצמו שתפקח על הדברים האלה.

אלי גולדשמידט: נושא אחרון שהייתי גם כן קשור אליו ודיברתי עליו הרבה עם שמוליק הרשקוביץ', מתי תתחילו ליישם את החוק שיזמתי ועבר בכנסת, בנושא השבתת רכב עם מטען עודף?

אלי גולדשמידט: אנחנו הכנסנו את החוק הזה כי זה חוק שפוגע בכיס של המעסיקים.

אלי גולדשמידט: במקום להעניש את הנהגים המסכנים שעובדים בתנאים שהם לא תמיד התנאים הטובים בעולם - צריך לסדר את נושא החניונים - משאית סמיטריילר שמושבתת בגלל מטען עודף לחודשיים ימים, יוצרת לבעל המשאית הזו בעיה.

אלי גולדשמידט: החוק הזה קיים, רק צריך ליישם אותו.

שמוליק הרשקוביץ': מהראשון באוקטובר התחילה המשטרה לאכוף את הנושא הזה.

אלי גולדשמידט: אוקיי.

אלי גולדשמידט: זה בתשובות.

אלי גולדשמידט: עד הפגישה האחרונה שהיתה לנו, זה עוד לא בוצע.

אלי גולדשמידט: אלה כמה נושאים שלדעתי לא דורשים תקציבים ולא דורשים דברים מי יודע מה והם בהחלט משמעותיים לנושא של הפחתה בתאונות הדרכים.

ויצמן שירי: קו ביוב לא מצליחים להעביר.

ויצמן שירי: אתה רוצה שיעבירו רכבת?

אלי גולדשמידט: אני חושב שנושא הסעת ההמונים בתוך המטרופולינים הגדולים, גם בחיפה, גם בתל אביב, גם בירושלים, מחייב גישה בלתי שיגרתית.

אלי גולדשמידט: אם במקומות כמו טוקיו, כמו סיאטל או מקומות אחרים מצאו פתרונות בלתי שגרתיים, גם אנחנו יכולים.

אלי גולדשמידט: אני אמנם רק ראיתי תמונות.

אלי גולדשמידט: אני מודיע פה שלא הייתי, לא בסיאטל ולא בטוקיו.

יצחק מרדכי: אני מודה לחברי הכנסת על הזמן וההקשבה לשמוע את תוכניות משרד התחבורה.

יצחק מרדכי: כפי שאמרתי, משרד התחבורה מאוחד היום עם כל הגורמים.

יצחק מרדכי: הצגנו תכנית משולבת ומאוחדת גם בתוך המשרד וגם עם גורמים מחוץ למשרד.

יצחק מרדכי: זו תוכנית שנת 2000 שיוצאת לפועל עם סדרי עדיפויות ששונו לאור הצרכים השונים המתחייבים.

יצחק מרדכי: בעיקר הגברת הנתח לתחבורה הציבורית, לתחבורה ההמונית, להסעות ההמוניות, לרכבות.

יצחק מרדכי: הראייה שלי היא ראייה כוללת ואמרתי, תוך חודשים תוצג תוכנית אווירית, ימית, יבשתית, רב שנתית, עם יכולת לבחון את התוכנית מחדש כל שנה.

יצחק מרדכי: לתוכנית יהיו סדרי עדיפויות פנימיים, מבנה פנימי מוצק ומענה, מה הסדר והכיוון שצריך ללכת בו בתחומים הכוללים של צורכי המדינה.

יצחק מרדכי: כמו כן ניתוח, מה הן המשמעויות התקציביות של כל פלח בתוך התחום הזה.

יצחק מרדכי: חבר הכנסת ויצמן.

יצחק מרדכי: באשר לתחבורה הציבורית, התחלנו בתחרות בתחבורה הציבורית.

יצחק מרדכי: הוא איננו, אז אני אפסח עליו.

יצחק מרדכי: חבר הכנסת פורוש גם הוא איננו.

יצחק מרדכי: חבר הכנסת נחום לנגנטל, התוכנית הרב שנתית הקיימת במשרד הפנים מוכרת.

יצחק מרדכי: אני חושב שלאור החיבורים והשינויים הללו מתחייבת תוכנית רב שנתית על פי סדרי עדיפויות שהושגו פה, מתואמת עם התחבורה הציבורית, עם התחבורות ההמוניות שניתנו כאן וזה הכיוון שאנחנו מתפתחים בו.

יצחק מרדכי: אני רוצה להגיד לך בהערת אגב, באשר לתוכניות הרב שנתיות בתחום הבין עירוני ראיתי במע"צ תוכניות רב שנתיות, עם פרוייקטים מוכנים לפעולה.

יצחק מרדכי: דווקא בתחום העירוני, לצערי הרב, אין את זה.

יצחק מרדכי: על זה היה מופקד משרד התחבורה ואני מתכוון בכל הארץ לקדם תוכניות.

יצחק מרדכי: גם כשאתה רוצה לתת כסף לפרוייקטים חיוניים, אין תוכנית ואין פרוייקטים.

יצחק מרדכי: את זה אני מתכוון לעשות בראייה כוללת.

יצחק מרדכי: עירונית ובין עירונית יבשתית, כוללת.

ויצמן שירי: אפשר לקבל מספרים של הדבר הזה?

יצחק מרדכי: כן.

יצחק מרדכי: יתנו לך מספרים בשפע.

יצחק מרדכי: יחד עם זאת, אגד, כמו כל מערכת אחרת, צריכה להיות תחת בקרה וביקורת ובחינה, עם כל מה שמשתמע מכך.

יצחק מרדכי: התחלנו את התחרות בתחבורה הציבורית, השנה ניכנס לאותן ערים שקבענו להיכנס שם לתחרות, כדי שגם אגד תיכנס לתוך המערכת הזאת, שתחבורה ציבורית היא לא מונופול, אלא מתחילים להתחרות בה ולהשיג תוצאות יותר טובות.

יצחק מרדכי: אני רק אמרתי, צריך לעשות את זה בצורה מאוזנת ושקולה, שלא נעשה טעויות שיגרמו לתהליך הפוך ואת זה בדיוק אני מתכוון לעשות.

יצחק מרדכי: באשר לתחום האווירי מעל מדינת ישראל, כולל בתחום הרשות הפלסטינאית, מהיכרותי את ההסכמים, כולל הסכמי אוסלו, המרחב האווירי יהיה בשליטה ישראלית.

יצחק מרדכי: נקודה.

ישראל כץ: גם אם ישונה הסטטוס המדיני?

יצחק מרדכי: גם נתיבי הכניסה לדהנייה נקבעו על ידינו בדיוק, בתאום עם המצרים והגורמים הבינלאומיים.

יצחק מרדכי: נקבע מה יהיו כיווני הכניסה והיציאה וכל טיסה מקבלת אישורים ומתואמת.

יצחק מרדכי: אני לא מעלה על דעתי מההיבט הבטחוני, שיש אפשרות אחרת בתנאים האלה.

יצחק מרדכי: חוצה ישראל יוצא לדרך.

יצחק מרדכי: ההפקעות והנושאים האישיים ונושא הקרקעות מטופלים.

יצחק מרדכי: מוקדשים השנה 108 או 109 מיליון שקל לפיצויים להפקעות וכולי.

יצחק מרדכי: אנחנו מאד מתכוונים ונחרצים בדעתנו ששום דבר לא יעכב את נושא סלילת חוצה ישראל.

יצחק מרדכי: ההשקעות בערך בסביבות 800 מיליון שקל השנה על ידי הזכיינים ועוד 100 מיליון שקל למדינה.

יצחק מרדכי: כפי שאמרתי, הפרוייקטים התחבורתיים בהחלט יתרמו לצמיחה ויסייעו בהתמודדות עם האבטלה.

יצחק מרדכי: אני מתכוון להאיץ אותם בכל התחומים שאוכל לעשות זאת.

יצחק מרדכי: חבר הכנסת שמחון, באשר לתנופה הפנימית זה יסתיים, אמרתי, תוך חודשים.

יצחק מרדכי: תהיה תוכנית שבחלקה לא תהיה כלכלית אבל בראייתי, כפי שאמרתי, בראייה לאומית, היא תהיה מה שנכון לעשות, גם אם היא לא תהיה רווחית.

יצחק מרדכי: אני מתכוון לפתוח גם קווי תעופה, גם שדות תעופה ולאפשר טיסה ותנועה אווירית ויבשתית במקומות שונים, גם אם לא תמיד מבחינה כלכלית מוכח הצורך עד הסוף.

יצחק מרדכי: אם זה מוכח בהיבט הלאומי הכולל זה יהיה נכון לעשות את זה.

יצחק מרדכי: הטיפול במנחת קריית שמונה, כשנכנסתי למשרד ומיד היו השבתות, טופל מיידית, גם אם היה צריך לסבסד אותם.

יצחק מרדכי: חבר הכנסת מאיר שטרית.

יצחק מרדכי: השילוב בין העיריות לבין משרד התחבורה – לדעתי צריך למצוא שיטה שהעיריות תהיינה משולבות, אבל התקציבים יהיו מסומנים.

יצחק מרדכי: שלא ילכו לדברים אחרים.

יצחק מרדכי: הרי מה הבעיה בחלק מהעיריות?

יצחק מרדכי: גם כשיש תקציב הוא הולך לתחומים אחרים ולא בסדר עדיפות כזה, כי סדר העדיפות הוא שונה.

יצחק מרדכי: אם אתה מסבסד את זה בצורה מלאה תהיינה דרישות ולא תהיינה השקעות במקביל בתחום הזה.

יצחק מרדכי: לכן צריך למצוא, לדעתי, שיטה.

יצחק מרדכי: השיטה שעולה לי בראש היא, שהכספים האלה יסומנו על ידי האוצר ומשרד הפנים ובאמת שלא יהיה מצב שעיריות חלשות, שאין להן יכולת של 30%, גם לא יקבלו את ה 70%.

נחום לנגנטל: הבעיה היא פה שמה שקורה הוא שבדרך כלל הרשויות החזקות לא מקבלות בכלל מענק ממשרד הפנים.

יצחק מרדכי: אני טוען שעיריות חלשות או מקומות חלשים צריכים לקבל תמיכה מתקציבים מסומנים ואז תהיה אחידות.

יצחק מרדכי: 70% מול 30%, אבל יהיה לעיריות האלה תקציב מסומן שינותב לסכומים האלה כי יש עניין גם למשרד הפנים וגם לאוצר בתחום הזה.

יצחק מרדכי: חבר הכנסת פריצקי.

יצחק מרדכי: נושא ההסעה ההמונית בתל אביב לצערי הרב תקוע.

יצחק מרדכי: אני מנסה להיכנס אליו בכל כוחותי.

יצחק מרדכי: הפגישה האחרונה היתה אתמול עם ראש עיריית תל אביב.

יצחק מרדכי: קבענו ביום שישי עוד פעם פגישה.

יצחק מרדכי: אני מנסה להגיע למשהו שיהיה מוסכם עם כל הגורמים ושנוכל לקדם אותו, לצאת למכרזים ולצאת לדרך.

יצחק מרדכי: המצב בו הדברים תקועים כל כך הרבה שנים במטרופולין העיקרי הוא בלתי נסבל.

יצחק מרדכי: בכל מה שקשור לנתיבי איילון צפון, דרום ומזרח יצרתי את התיאום בין נתיבי איילון, בין העיריות, בין מע"צ, בין הרכבת, חיבור כלל הגורמים במיטב שאפשר.

יצחק מרדכי: אבל בנוגע לתחבורה וההסעה ההמונית בתוך תל אביב, אני מקווה מאד שתוך זמן סביר נגיע לפתרונות בעניין הזה.

יצחק מרדכי: אדוני היושב ראש, התוכניות הן אכן בטווח הארוך.

יצחק מרדכי: עסקנו אתמול בנושא הנמלים.

יצחק מרדכי: מצד אחד יש החלטות הממשלה לפיתוח נמלים במדינת ישראל ומאידך יש סעיף שביוזמתי הוכנס לתוך החלטות הממשלה, שבו מתבצעת התייעצות עם העובדים מתוך כוונה שזכויות העובדים בנמלי ישראל היום ובעתיד לא יפגעו.

יצחק מרדכי: אני כן חרד לכך שהעובדים שהשקיעו שנים רבות שכרם ועתידם לא יפגעו.

יצחק מרדכי: יחד עם זאת צריך לקדם את נושא הנמלים בישראל.

יצחק מרדכי: ישבנו אתם שעות ארוכות אתמול.

יצחק מרדכי: אני מקווה שתהיה כניסה רצינית להתדיינות עם רשות הנמלים כדי למצוא את הנוסחאות המתאימות.

יצחק מרדכי: כולנו לא היינו רוצים ולא נרצה להגיע להשבתה.

יצחק מרדכי: מוטב לדבר ולמצוא נוסחאות, מאשר חלילה ללכת להשבתות.

יצחק מרדכי: תופעה של מינהל תקין.

יצחק מרדכי: אני אכן ער לכך שבמערכות הרישוי ואולי גם בתחומים אחרים, חלק מזה אולי גם כתוצאה מהפרטה ללא מערכות משלימות, נוצרים פערים ורואים את התופעות השליליות בטלוויזיה.

יצחק מרדכי: סגרנו את אותם מכונים, אבל התחייבנו לפתוח אותם מחדש כתוצאה מכך שאין עוד עובדות וראייות משפטיות.

יצחק מרדכי: אתה עורך דין, אתה יודע את זה.

יצחק מרדכי: הם התחייבו לבצע את כל התיקונים, את כל הדברים שהם נדרשו.

יצחק מרדכי: בקשנו מהמשטרה לחקור את אותה חברת השכרה, מי אותה חברת השכרה שפעלה בצורה כזאת ואני מקווה שהמשטרה בסופו של דבר תגיע אליה.

יצחק מרדכי: אני מרשה לעצמי לפנות מכאן פעם נוספת לכל מי שעוסק בעניין הזה.

יצחק מרדכי: זה פיקוח נפש וסיכון חיי אדם ואי אפשר, אי אפשר במדינה מתוקנת, תרבותית, שאנחנו בעצמנו, במוסדות שעומדים לרשותנו, במכונים שהופרטו וניתנו להם הזיכיונות, הרשיונות, לא נעשה את הפעולות המתחייבות כדי למלא את התפקיד באמונה.

יצחק מרדכי: כל העיקרון של ההפרטות מתבסס על כך, שגופים פרטיים יהיו נאמנים ויוכלו לעשות את הדברים האלה.

יצחק מרדכי: לא נוכל לשים על כל מפקח מפקח.

יצחק מרדכי: היום מערכת הפיקוח כמעט לא קיימת.

יצחק מרדכי: אנחנו הולכים לבנות אותה עם מלכ"ר מחדש.

יצחק מרדכי: משהו ברוח שאתה דיברת עליה.

יצחק מרדכי: יהיה גוף שיהיה כפוף ברמה העליונה, יאחד את כלל הגורמים ויעסוק בנושא פיקוח על המערכות במשרד התחבורה.

יצחק מרדכי: הן בכבישים, הן במכונים, הן במערכות הרישוי ובכל המקומות כדי למנוע השחתת מידות והלוואי ונצליח בכך.

מאיר פרוש: אתה התייחסת לשאלות שלי?

מאיר פרוש: כי לא הייתי פה.

יצחק מרדכי: לא היית פה.

יצחק מרדכי: אני אענה, אין שום בעיה.

יצחק מרדכי: חבר הכנסת פורוש, בירושלים משקיעים הרבה מאד משאבים, יותר מאשר בכל מקום אחר, גם בתקציבים של השנה.

יצחק מרדכי: עדיין יהיה צורך לעשות את אותם חיבורים תקציביים של העירייה עם משרד התחבורה כי אנחנו מאיצים את התקציבים ומאיצים את לוחות הזמנים.

יצחק מרדכי: אני עניתי בהרחבה לגבי הדרך שנראית לי נכונה, שחלק מהתקציבים יגיעו מסומנים מהאוצר דרך משרד הפנים, אבל בכלל הארץ יהיה איזשהו מכנה משותף.

יצחק מרדכי: אנשי קוו העימות אומרים לי שהם יחודיים ושמעת עכשיו שבדרום אומרים לי שהם יחודיים ויש עיריות שאין להן כסף מינימלי ולכן אין שום פעילות והם רואים את עצמם יחודיים.

יצחק מרדכי: הדרך הייחודית צריכה להיות שהאוצר ומשרד הפנים מגיעים למסקנות, איזה מתח ניתן להפנות ישירות לתחום הזה ובשילוב עם משרד התחבורה יקודמו הפרוייקטים.

יצחק מרדכי: כביש 45 מושקעים משאבים לקידומו והוא מתחבר לכביש 4.

יצחק מרדכי: בעבר, לצערי הרב המערכות לא היו מתואמות ומסוכרנות.

יצחק מרדכי: היום הן מתואמות בין חברת מוריה למע"צ, לכלל הגורמים.

יצחק מרדכי: התוכנית הזאת מתקדמת בקצוות של המשאבים העומדים לרשותנו והמשאבים הם מינימליים לציר 45.

יצחק מרדכי: יחד עם זאת מושקעים משאבים בכביש 443.

יצחק מרדכי: סבסוד התחבורה הציבורית, התחלנו בכמה מקומות בשינויים או בהקצאת סבסוד על פי המצב החברתי הקיים באותם מקומות.

יצחק מרדכי: הסבסוד הזה הוא גם לנוער ואין הבחנה בנוער בין מקום למקום.

יצחק מרדכי: חלק מהדברים הופנו לתשומת לבי על ידי חברי כנסת מהמפלגה שלך ובכמה מקומות גם עשינו תיקונים ונעשה את זה גם בעתיד.

יצחק מרדכי: נושא הטיסות בשבת של אל על.

יצחק מרדכי: אני מיניתי את פרופסור יעקב נאמן, שר האוצר לשעבר, עם עוד מספר אישים לבחון את כל נושא טיסות אל על בשבת.

יצחק מרדכי: תוך זמן קצר הם יביאו את המסקנות שלהם והן תהיינה ידועות לי, לציבור, לכולם.

יצחק מרדכי: בנושא הרשתות הפירטיות שהפריעו לנתב"ג, משרד התקשורת והמשטרה ורשות שדות התעופה עשו עבודה טובה מאד והיום יש פחות הפרעות.

יצחק מרדכי: אני מקווה שהנושא הזה יטופל בצורה שיטתית ורצופה על מנת למנוע, חלילה, אסונות באוויר.

אלי גולדשמידט: אני מאד מודה לך, אדוני השר.

אלי גולדשמידט: השעה 12:00.

אלי גולדשמידט: אנחנו ניפגש פה שוב בשעה 12:10, תקנות הארנונה.