ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 49, 1999-11-23 10:00

אלי גולדשמידט: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

אלי גולדשמידט: אני מקדם בברכה את שר התמ"ס.

אלי גולדשמידט: הוא לא נמצא כאן בוועדה בפעם הראשונה בכנסת הזאת, אבל זו הפעם הראשונה בנושא התקציב.

אלי גולדשמידט: אני מאחל לו הצלחה רבה בשם כל חברי הוועדה.

אלי גולדשמידט: אנחנו נקיים היום את הדיון בנושא התקציב של משרד התמ"ס.

אלי גולדשמידט: אני מקווה שנסיים את הדיון לא יאוחר מהשעה 12 ואם השר לא יספיק לענות לשאלות, נבקש תשובות בכתב.

רן כהן: תודה רבה על הברכות.

רן כהן: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, ראשי ערי פיתוח, אנשי המשרד שלי, התארגנו להציג את הדברים במסגרת 25 דקות ולאחר מכן אנחנו לרשותכם.

רן כהן: לא במקרה ולא בטעות נכתב בחוברת שמונחת לפניכם, מתחת למשרד התעשייה והמסחר - משרד הצמיחה.

רן כהן: זה משום שבשלב מסוים שקלתי בדעתי להציע לממשלה להחליף את השם של המשרד למשרד הצמיחה.

רן כהן: רק לאחר גיבוש התקציב הבנתי שכנראה זה לא יהיה ולכן זה נשאר משרד התעשייה והמסחר.

רחמים מלול: משרד הצניחה.

רן כהן: לא, זה לא משרד הצניחה, צמיחה תהיה, השאלה איזו צמיחה.

רן כהן: מאחר שאתם מכירים את המצב, יש הבדלים בין הרשאה להתחייב לבין תקציב המזומנים.

רן כהן: אני רוצה להסב את תשומת לבכם בגדול - המשרד שלנו הוא המשרד שמייצג את הנושא של הפלטפורמה התעשייתית, כמעט בכל תקציב.

רן כהן: כלומר, אנחנו נמצאים בכל השלבים, החל מחיפוש הקרקע לאזור תעשייה בערי פיתוח ובמקומות המרוחקים, איתורה, "השתלטות" עליה במובן החיובי, עיבודה, הכנתה, מכירתה, זימון יזמים לבנות עליה, ארגון העבודה והניהול שלה.

רן כהן: יש את העסקים הקטנים והזהירים והתמיכה בהם.

רן כהן: יש את מערכת הסיוע לשיווק, מכון הייצוא שעניינו לעודד את הנושא של המכירות והשיווק בעולם, דרך ההון האנושי שמכין יחד עם התעשיינים ועם האקדמיה את כוח האדם המיומן והמיועד לתעשיות.

רן כהן: יש את מרכז ההשקעות שעניינו לסייע בבניית המפעלים במיוחד באזורים המרוחקים, המדען הראשי שעניינו לייעל את עבודת המו"פ לדחוף ולקדם אותה, שזה אחד ההישגים הכי מופלאים שיש לנו ברמה עולמית.

רן כהן: אנחנו מדינה רביעית בין מדינות ארצות הברית וגם בעולם - אחרי עמק הסיליקון ואחרי מסצ'וסט וטקסס.

רן כהן: מדינת ישראל ממוקמת במקום הרביעי במחקר ופיתוח.

רן כהן: אנחנו נמצאים לפני כל אירופה וזו עובדה שחשוב לזכור אותה.

אלי גולדשמידט: נדמה לי שבנאסד"ק אנחנו במקום שלישי.

רן כהן: אני לא אומר את זה רק כיכולת, אלא זאת יכולת מוכרת בעולם ויש לנו גם את השם הטוב לזה בעולם.

רן כהן: כל המערך הזה, שזאת הפלטפורמה התעשייתית של משרד התמ"ס, זה העניין שלנו.

רן כהן: מתוך 3.7 מיליארד שקל תקציב השנה שעברה, שעיקרו כמובן הרשאה להתחייב, אני חושב שמלבד ה- 180 מיליון שקל שזה תקציב עבודת המשרד, שהוא קטן ועל זה אנחנו לא מלינים, כ3.5- מיליארד שקל של תקציב המשרד, מיועדים לדחוף את הצמיחה במשק.

רן כהן: (הוצג שקף - חלקו של תמ"ס בתקציב המדינה) בשקף זה אתם רואים רשימה מאוד קטנה, אבל אני מבקש שתשימו לב איפה נמצא חלקו של תקציב התמ"ס בתקציב המדינה.

רן כהן: ב- 1995, תקציב המדינה היה 148 מיליארד וחלקו של התמ"ס היה כ- 1.8% מאותו תקציב.

רן כהן: ב- 1997 תקציב המדינה היה 190 מיליארד וחלקו של התמ"ס היה 1.7%.

רן כהן: ב- 1999 תקציב המדינה היה 214.5 מיליארד שקל ותקציב התמ"ס 1.55% מהתקציב.

רן כהן: בשנת 2000 - -

לימור לבנת: בשנת 2000 שינוי.

רן כהן: בשנת 2000 תקציב המדינה יהיה 226 מיליארד שקל והתקציב שלנו יורד אל מתחת ל- 1.4% מתקציב המדינה.

רן כהן: הטבלה הזאת באה להראות מה המשמעויות לאורך שנים, וכדי שאחרי כן לא ישאלו מדוע יש מיתון ומדוע אין התגברות על האבטלה.

לימור לבנת: זה לא צמיחה, זה צניחה.

רן כהן: (הוצג שקף - קיצוץ בסעיפי צמיחה עיקריים בתקציב שנת 2000) אני מבקש שתשימו לב לטבלה שמוצגת בשקף - -

אלי גולדשמידט: אנחנו עדיין מחכים לשר שיגיע הנה ויגן על התקציב שלו.

נחום לנגנטל: כולם למדו מיושב ראש ועדת הכספים.

רן כהן: אני רוצה לסיים את דבריי ולהעביר את השרביט לחבריי מהמשרד, שאני חושב שראוי שהם יציגו את עבודתם.

רן כהן: התקציב של המחקר והפיתוח להלכה לא יורד, אך למעשה הוא יורד במונחים דולריים בכ- 50 מיליון דולר.

רן כהן: זה ממש בפועל.

רן כהן: התקציב בכללותו הוא למעלה מ- 1.5 מיליארד שכולל בתוכו גם את התמיכות בענפי המו"פ לחברות הגדולות, הבינוניות, לסטארט-אפים, למגנט ולחממות.

אלי גולדשמידט: מה זה מגנט?

רן כהן: המגנט זה תוכנית המחקר.

רן כהן: זאת תוכנית מחקר של המו"פ לא בנושאים ספציפיים מדוייקים, אלא להשגת עומק של מחקרים שניתן גם להשתמש בהם במערכות תעשייתיות רבות ולא רק ספציפיות.

רן כהן: אנחנו מקיימים היום 26 חממות.

רן כהן: על פי התקציב הנוכחי אנחנו נדרשים לסגור ארבע, אם כי אין הקטנה דרסטית בתקציב.

רן כהן: זה בא בשעה שאין אף חממה בשום ריכוז ישובים ערבי ומן הראוי שיהיה גם שם.

רן כהן: גם ראוי להקים חממה באיזשהו אזור פיתוח נוסף.

רן כהן: התקציב של מרכז ההשקעות בשנת 1999 היה כ- 1.4 מיליארד.

רן כהן: התקציב שלו בהרשאה להתחייב יורד ב- 125 מיליון שקל ובמזומן ב- 35 מיליון.

רן כהן: תקציב אזורי הפיתוח.

רן כהן: בפיתוח אזורי פיתוח התקציב יורד, זה בשעה שאנחנו נמצאים במצוקה - -

מאיר שטרית: זה שינוי סדר העדיפויות.

רן כהן: התקציב יורד ב- 35 מיליון במזומן ובקיצוץ בהרשאה ב- 25 מיליון.

רן כהן: כלומר, יהיה לנו גם כושר מצומצם להשלים אזורי פיתוח שהתחלנו בהם וגם לפתוח אזורי פיתוח חדשים שאנחנו חייבים לפתח.

רן כהן: "עידוד 99/2002" - כפי שאתם זוכרים, כאשר בעבר משרד האוצר והממשלה הכתיבו הורדה של התמיכות במרכז ההשקעות מ- 38% בהדרגה ל- 24%, הפיצוי היה הקמת טיפול ממוקד או "עידוד 99" דאז.

רן כהן: אך מאחר שבשנה הבאה אנחנו לא חוזרים ל- 38%, למעשה הוכתב לנו להוריד את התקציב מ- 113 מיליון שקל במזומן ל- 42 מיליון ובהרשאה ל- 47 מיליון.

רן כהן: זה אומר שאנחנו בקושי נצליח להשלים חלק מאותם התקציבים שישנם.

רן כהן: אלה הדברים שנוגעים בעצם התשתיות, שבהם משרד התעשייה והמסחר בונה תעשיות ובונה את הקידום של אותם היישובים שצריכים את התשתית הזאת.

רן כהן: קרן השיווק היא זאת שמעודדת את השיווק של מפעלים בינוניים וקטנים.

רן כהן: לשווק, פירושו של דבר לייצוא.

רן כהן: התקציב של הקרן יורד מ- 170 מיליון ל- 43 מיליון בהרשאה להתחייב.

רן כהן: זה בעצם עיקר הנזק, אבל גם נזק במזומנים.

רן כהן: רשות העסקים הקטנים גם היא קטנה ב- 6 מיליון שקל.

רן כהן: למעשה היא קטנה בהרבה יותר מ- 6 מיליון, משום שגם מערכות אחרות מקצצות באותם התקציבים.

רן כהן: להזכירכם, אם באמת תהיה צמיחה, יהיה ביקוש הרבה יותר גדול לעסקים קטנים וזעירים ולכן המצוקה תהיה הרבה יותר גדולה.

מאיר שטרית: הפוך.

מאיר שטרית: אם יהיו עסקים קטנים, תהיה צמיחה.

רן כהן: אני רוצה לסכם ולומר שצריך לזכור בגדול את הנתונים הבאים: התמיכות של המשרד הן כ- 3.5 מיליארד.

רן כהן: אם אנחנו נדרשים לקצץ 185 מיליון, שזה מה שמשרד התמ"ס נדרש לקצץ, נוריד כ- 40 מיליון שיורדים על המדען הראשי ומרכז ההשקעות באופן ריאלי, אנחנו נשארים עם קיצוץ של 140 מיליון מאותם המקורות, שבהם: פיתוח אזורי תעשייה, "עידוד 99", עידוד השיווק, עסקים קטנים וזעירים.

רן כהן: כל אותם המרכיבים שהם בעיקרו של דבר נופלים על כ- 400 מיליון.

רן כהן: להוריד מ- 400 מיליון, 140 מיליון זה כמעט קיצוץ של שליש מהתקציב של המרכיבים האלה.

רן כהן: זה הדבר שאנחנו רואים אותו באופן מאוד קשה.

לוי יוחנן: (הוצג שקף - הקרן לקידום השיווק לחו"ל) בניגוד למו"פ, פיתוח שיווק הוא צוואר הבקבוק בתעשיות, כי היצואנים לא משקיעים את המאסה המתחייבת כדי לפרוץ לשווקים.

לוי יוחנן: לצורך זה הוקמה הקרן לקידום השיווק לחו"ל.

לוי יוחנן: הקרן למעשה משתתפת בסיכון שהיצואן נוטל על עצמו כשהוא משקיע את ההוצאות הכבדות שיש לו, כדי לחזור לשיווק.

לוי יוחנן: הקרן משתתפת בשליש מהעלות, עד 400 אלף דולר מכסימום למענק ליצואן בודד.

לוי יוחנן: הקרן הוקמה ב- 92' בהיקף של 100 מיליון שקל של אז.

לוי יוחנן: ציפינו שהיא תהיה במינימום כחצי מיליארד שקל, כדי שתיתן לפחות מענה חלקי לבעיות של היום.

לוי יוחנן: אבל מידי פעם, כל שנתיים, היא מקבלת מכה והיא לא ממריאה, וזאת אחת הבעיות העיקריות של הקרן הזאת.

שלום שמחון: הממשלה נבחנת אחרי ארבע שנים.

לוי יוחנן: אני מדבר על עובדות.

לוי יוחנן: אפשר לראות שב97-', 98' ו99-' הקרן צמחה קצת ובשנת 2000 היא שוב עומדת לקבל את המכה התורנית שלה.

לוי יוחנן: אם נסתכל על רמת הביקוש, נראה שהביקוש עולה בקצב גבוה.

לוי יוחנן: יותר מזה, שנת 2000, אם אכן אנחנו נחשוב שיהיו סימני התאוששות וצמיחה, הביקושים שמוצגים כאן חלקיים והם יהיו הרבה יותר גבוהים.

לוי יוחנן: כבר בסוף חודש ספטמבר 99', שהיא לכאורה שנה משופעת בתקציב, סגרנו את הקרן והודענו ליצואנים שאין יותר טיפול בבקשות שלהם.

לוי יוחנן: עד היום לא טופלו 200 בקשות בהיקף של 30 מיליון שקל וזה תובע תוכנית של 52 מיליון שקל לנושא סטארט-אפ.

לוי יוחנן: הטבלה מראה בבירור על גידול בביקושים, כשהמענה שלנו הולך ויורד.

לוי יוחנן: אם נסתכל על אחוז הבקשות שאושרו נראה שבשנים קודמות זה היה 72%, 63%, 56% וב- 2000 אנחנו צופים שזה יהיה 42%.

לוי יוחנן: הדבר הזה חייב להיפסק אם אנחנו רוצים לתת מענה לנושא השיווקי של הקרן.

מאיר שטרית: אתה יכול להצביע על קורלציה בהעלאת סכומים בקרן לבין גידול הייצוא באותם תחומים?

לימור לבנת: או גידול בתעסוקה או נתונים נוספים?

לוי יוחנן: בדקנו יצואנים שהתמידו בקרן באמצעות סקר שנעשה לפני שנתיים.

לוי יוחנן: היצואנים הצביעו על כך שהם הגדילו את הייצוא ב- 25% בהשוואה לענף שהם שייכים אליו.

לוי יוחנן: אם הענף גדל ב- 10% הם הוסיפו על זה עוד 25%.

לוי יוחנן: ברור לנו לגמרי שכאן התרומה לייצוא היא משמעותית.

לוי יוחנן: הקרן צריכה להיות בהיקף כזה שתהיה משמעותית.

לוי יוחנן: אם ב- 92' היא היתה בערך מחצית מהמו"פ, היום היא פחות מעשירית מתקציב המו"פ.

לוי יוחנן: זה נותן את האינדיקציה של מה שקורה לקרן הזאת.

לוי יוחנן: החשש שלנו הוא שתהיינה השלכות שליליות בשנה הבאה.

לוי יוחנן: אם התחלנו פרוייקטים מצוינים של סטארט-אפ ופרוייקטים ייחודיים, נצטרך לפגוע בהם ולצאת מהם.

לוי יוחנן: אם חשבנו להיכנס לנושא של תוכנית פיתוח אלקטרוני שהיום זה חובה, לא נוכל להתחיל בו.

לוי יוחנן: אלה הבעיות שלנו בקרן וצריך לפחות תוספת של 100 מיליון שקל כדי לכסות ב- 30 או 40 מיליון שקל דברים של 99' ולהיכנס לנושאים של שנת 2000.

לוי יוחנן: (הוצג שקף - עסקים קטנים) בנושא הזה יש שלושה מקורות: הרשות לעסקים קטנים; חונכות עסקית שמעסיקה מאות יועצים, כדי לשפר את הניהול באלפי עסקים קטנים; ומרכזי טיפוח יזמות.

לוי יוחנן: ישנם 28 מרכזי טיפוח יזמות שפרושים בכל הארץ, בעיקר בפריפריה.

לוי יוחנן: המרכזים האלה נותנים את המענה לפיתוח עסקים חדשים, לשיפור עסקים קיימים ולמניעת סכנות במפעלים עם בעיות.

לוי יוחנן: סך כל התקציב לכל המסגרת הזאת יורד מתקציב של 54 מיליון ב- 99' ל- 41 מיליון בשנת 2000.

לוי יוחנן: זה אומר ירידה של כ- 13 מיליון שקל.

לוי יוחנן: בשנה שעברה, מדיווחים של כל המקורות הללו, זה הביא לתוספת של 7,000 מועסקים בכל הארץ - -

רן כהן: אני רוצה להדגיש שהתוספת היא רק מעסקים קטנים וזעירים.

לוי יוחנן: עסק קטן מוגדר כעסק של עד 50 עובדים.

לוי יוחנן: בשנה הבאה אנחנו צופים שתהיה ירידה באומדן של תוספת המועסקים ב- 2000 עובדים.

לימור לבנת: אתם צופים ירידה של 2000 ?

לימור לבנת: אז עכשיו יצטרכו 302 אלף מקומות עבודה.

לוי יוחנן: הפעילות הכוללת של עסקים קטנים מתמקדת במרכזי הטיפוח הקיימים.

לוי יוחנן: בעקבות הצמצום של התקציבים גם מגופים אחרים כמו משרד הקליטה וכו'.

אלי גולדשמידט: הרושם העגום כבר התקבל.

משה מרחביה: (הוצג שקף - תקציב - פיתוח תשתיות לתעשייה) המינהל לאזורי פיתוח במשרד התעשייה והמסחר אחראי על פיתוח התשתיות הפיזיות באזורי הפיתוח.

משה מרחביה: יש כלים עיקריים לביצוע מטלה זו: הכלי הראשון הוא פיתוח תשתיות לפארקי תעשייה.

משה מרחביה: בניגוד לאמירות כאילו ישנו עודף של שטחי תעשייה מפותחים, המציאות היום שונה לחלוטין.

משה מרחביה: בשנת 2000 אנחנו זקוקים לתקציב של 500 מיליון שקל לביצוע תשתיות חיוניות בפארקי התעשייה באזורי פיתוח.

משה מרחביה: עומר ותפן הם מודל של פארקי תעשייה מודרניים המהווים סביבת עבודה מושכת המאפשרת תחרות הוגנת יותר בין הפריפריה למרכז.

משה מרחביה: בהקמת מפעלים ייחודיים חדשים, התקציב המקוצץ, המונח בהצעת התקציב שלפניכם, מסתכם ב- 250 מיליון שקל בלבד.

משה מרחביה: בשקף המוצג עתה רואים את השחיקה המתמשכת בתקציב פיתוח תשתיות פארקי תעשיה באיזורי הפיתוח בקרוב ל- 50%.

משה מרחביה: הנזק העיקרי מתבטא באי מוכנות התשתית התעשייתית בפריפריה לקראת הצמיחה הצפויה משנת 2000 ואילך.

משה גפני: מה זה הסימן שאלה?

לימור לבנת: עתידנו לוט בסימן שאלה.

משה מרחביה: סימן השאלה הוא כפול.

משה מרחביה: סימן שאלה ראשון הוא אם ה- 250 מיליון יגדלו ל- 500.

משה מרחביה: סימן שאלה שני הוא כמה יופעל בפועל.

משה מרחביה: שימו לב, בשנת 1999, למרות שהתקציב הוא בגובה העמודה שרואים, עדיין 50 מיליון שקל לא הופשרו, למרות שאנחנו בסוף 99'.

מאיר שטרית: מדוע?

רן כהן: 48 מיליון שקל עדיין מוקפאים במשרד האוצר, כאשר 30 מיליון, על פי החלטת הממשלה הקודמת מוקפאים בסעיף שנקרא - ירושלים.

רן כהן: 18 מיליון שקל הם בהתחשבנות אם הם יהיו הכנסות או לא.

רן כהן: אנחנו כרגע במשא ומתן עם משרד האוצר - כנראה שעל ה- 30 מיליון יש כבר הסכמה להפשיר, על ה- 18 מיליון תהיה ישיבה היום במשרד האוצר על הנושא הזה.

רן כהן: אם נקבל את התקציב הזה, תהיה הפעלה.

רן כהן: אם לא נקבל אותם, לא תהיה הפעלה.

יעקב ליצמן: על ירושלים יש הסכמה?

רן כהן: על ירושלים יש הסכמה.

רן כהן: 16 מיליון שקל הולכים ישירות לירושלים - -

אלי גולדשמידט: למה הממשלה הקודמת הקפיאה את זה?

ישראל כץ: להיפך, היא ייעדה את זה.

רן כהן: לא.

רן כהן: הממשלה הקודמת הקפיאה את זה.

ישראל כץ: אני לא מדבר פוליטיקה, אני גם מנסה להבין.

רן כהן: היתה החלטת ממשלה להקצות 30 מיליון שקל לפיתוח תעשיה בירושלים מכל המשרדים.

רן כהן: האוצר הקפיא לנו 30 מיליון, אבל רק אצלנו ולא בשאר המשרדים.

רן כהן: החלטתי, למרות שהייתי חייב רק 10 מיליון, שלטובת ירושלים אני אתן 16 מיליון ו- 14 לשאר אזורי הפיתוח, כי גם הם צריכים לחיות.

רן כהן: משה מרחביה אמר דבר פשוט.

רן כהן: צריך ללכת ולראות מה קורה בפארק תעשייה בעומר, שהוא גן עדן, לבין פארק שנמצא שני ק"מ משם, בפארק תעשייה בעמק שרה, שזה הקוטב השני.

רן כהן: אי אפשר שבאר שבע תהיה זבל על יד עומר.

רן כהן: אם רוצים תקציב כדי שגם אזור התעשייה באר שבע יהיה לו איזשהו מראה ויבואו לשם יזמים לבנות מפעל, צריך תקציב.

רן כהן: במקום שבו לא עושים את זה אין התקדמות.

מאיר שטרית: המדינה נותנת תקציב לעומר?

רן כהן: כן, אבל שם היה גם יזם, סטף ורטהיימר שהיה לו גם תקציב.

ישראל כץ: בעומר יש שינוי.

משה גפני: יש שינוי - דואגים לעשירים ומזניחים את העניים.

יוסף יצחק פריצקי: ורטהיימר יצר מקומות עבודה ל- 3,000 איש והוא עושה את זה בגליל.

משה מרחביה: (הוצג שקף - תקציב טיפול ממוקד) הכלי השני זה הטיפול הממוקד - "עידוד 99" ותוכנית ההמשך "עידוד 2002".

משה מרחביה: כפי שציין השר בתחילת דבריו, ועדת גבאי המליצה על תקציב של 100 מיליון שקל לשנה, כפיצוי על הקטנת המענקים בחוק לעידוד השקעות הון.

משה מרחביה: בשלוש השנים הראשונות של התוכנית הוקצבו 233 מיליון שקל בלבד.

רן כהן: מתוך 300 מיליון.

משה מרחביה: בשקף המוקרן לפניכם רואים שבשנת 2000 יש לתקצב תוכנית זו, על פי המלצת ועדת גבאי, ב- 250 מיליון שקל.

משה מרחביה: לעומת זאת, בהצעת התקציב יש לשם כך 65 מיליון שקל בלבד, פער של 190 מיליון שקל הבטחה מול הצעת תקציב.

משה מרחביה: חולקה לכם חוברת "עידוד 99", שמראה רק חלק מהעבודות שמתבצעות או התבצעו בשלוש השנים האחרונות, ואפשר להתרשם מה זה עושה לעיירות הפיתוח שנכללות בתוכנית.

רחמים מלול: מה אחוז הקיצוץ בתוכנית "עידוד 99"?

משה מרחביה: קרוב ל- 40% לעומת 99'.

משה מרחביה: זה יפגע רק בעיירות הפיתוח.

יעקב ליצמן: למה אתה לא משנה את השם מ"עידוד" - -

יוסף יצחק פריצקי: לדיכאון.

לידיה לזנס: הוצג שקף - הייצוא התעשייתי 88 - 99 לפי סוגי ענפים) בשקף זה מתואר הייצוא התעשייתי של מדינת ישראל על פני 10 שנים.

לידיה לזנס: אנחנו רואים כאן חלוקה לשלושה ענפים: הקו התחתון הוא הענף המסורתי וההתפתחות שלו על פני 10 שנים מראה גידול של 50% בלבד, כאשר בשלוש השנים האחרונות אנחנו רואים ירידה.

לידיה לזנס: הקו האמצעי-האדום, זה הענפים המעורבים.

לידיה לזנס: אלה ענפים שצמחו במהלך 10 שנים ב- 100%.

לידיה לזנס: מדובר בכימיה, פלסטיקה ועוד.

לידיה לזנס: הנתון המעניין הוא הגרף הכחול, שמראה את הנתונים של הענפים המתקדמים, ענפים שהם מוטי צמיחה שמתאפיינים בעיקר בהשקעות מו"פ מסיביות.

לידיה לזנס: התמונה במדען הראשי מראה שההשקעות של המדען הראשי הם כ- 70% בנתונים של התחום הזה, לעומת כ- 20% בענפים המעורבים וכ- 5% בענפים היותר מסורתיים.

אבשלום וילן: ההשקעות הן בדולרים?

לידיה לזנס: כן.

יוסף יצחק פריצקי: כמה עולים מועסקים בתחום של התעשייה עתירת הידע?

לידיה לזנס: לפי הנתונים לשכת המדען הראשי תומכת בכ- 70 אלף משרות.

לידיה לזנס: אנחנו יודעים על מחקרים שמדברים על כך שעל כל עובד מו"פ בתעשיית ההיי-טק יש בין שלושה לשישה עובדי שירות אחרים.

לידיה לזנס: התעשייה הזאת מביאה יותר עובדים בצווארון הכחול.

לידיה לזנס: (הוצג שקף - תקציב פעילויות מרכזיות של המדען הראשי במיליוני $) הגרף פה מתאר את תקציבי הפעילות של המדען הראשי בעשר שנים.

לידיה לזנס: ב- 1999 היקף הביצוע החזוי, עד דצמבר 1999, יעמוד על 430 מיליון דולר.

מאיר שטרית: לעומת כמה אישורים?

לידיה לזנס: בערך 100 אישורים חדשים.

מאיר שטרית: כלומר שליש מהכסף שאושר בוצע.

אברהם חורש: לא.

אברהם חורש: כאן רשומים מספר האישורים.

לידיה לזנס: יהיה ביצוע של 430 מיליון דולר.

לידיה לזנס: התקציב שאושר היה 335 מיליון דולר.

לידיה לזנס: הגידול נובע מעודף הכנסות של כ- 70 מיליון שקל ועוד כ- 175 מיליון שקל רשת ביטחון על פי הסכם שנחתם עם האוצר ב- 1998.

לידיה לזנס: התמונה בשנת 2000 - אנחנו למעשה רואים ירידה של 50 מיליון דולר, כאשר, על פי הנתונים שיש בידינו, מסקר מאוד נרחב שערכנו בקרב התעשייה הנתמכת, הגידול בביקושים למחקר ופיתוח יגדלו ב- 15% בשנת 2000.

לידיה לזנס: זה אומר שנהיה בחוסר תקציבי של למעלה מ- 100 מיליון דולר בשנת 2000.

לידיה לזנס: בשקף המוקרן עתה, החלק הכחול, הוורוד והכתום הם מקורות המדינה.

לידיה לזנס: החלק הצהוב זה הכנסות פרי מחקר ופיתוח של מו"פ הנתמך על ידי המדען הראשי.

לידיה לזנס: בחלק הזה אנחנו רואים מגמה של עליה לאורך שנים, כאשר במקורות המדינה, למעשה אין שינוי ואפילו להיפך - אנחנו רואים ירידה לאורך שנים.

חביבה כהן: (הוצג שקף - מספר האישורים בתעשייה בשנים 1999-1990) בחרנו להציג את מספר האישורים שמרכז ההשקעות נותן מידי שנה, כשהמספר הזה מייצג הקמות של מפעלים חדשים, אישורים להקמה של מפעלים חדשים ואישורים להרחבה של מפעלים קיימים.

חביבה כהן: אנחנו רואים ששנת המפנה היא שנת 1996, זו השנה שבה התחילו לנבוט ניצנים ראשונים של האטה בפעילות במשק וזאת השנה שבה הממשלה הקטינה את שיעורי המענקים במפעלי תעשייה מ- 38%, וסיימנו את השנה עם 24% מענק.

חביבה כהן: כלומר, מתחילת 1997 המענק שאנחנו מעמידים לרשות מפעלי תעשייה הוא 24%.

חביבה כהן: מענק הוא הסכום שבו המדינה משתתפת בתמיכה בהשקעות חדשות במפעלי תעשייה.

חביבה כהן: המענקים האלה אמורים לבטא את ההשתתפות של המדינה בסיכון של יזמים ואת החלק שהמדינה לוקחת על עצמה לממן, כדי לפצות יזמים על עלויות עוקפות במעבר לאזורי פריפריה רחוקים.

חביבה כהן: בשלושת השנים האחרונות יש ירידה של בכ- 200 אישורים מידי שנה.

חביבה כהן: אנחנו מניחים שכל אישור נותן בממוצע 50 עובדים והמשמעות של זה היא שכ- 10,000 מקומות עבודה לא נוצרו או שלא נקלטו עובדים, משום שלא היו השקעות בתעשייה.

רן כהן: רבותיי, זה הנתון הכי חשוב - 10,000 מקומות עבודה פחות.

חביבה כהן: זה אומר שכל שנה מתחילים פחות 200 מפעלים ולפיכך יש פחות מועסקים.

חביבה כהן: (הוצג שקף - מספר האישורים בתעשייה בדרום בשנים 1990-1999)

רן כהן: אתם רואים את העמודה של 1996 עם 83 אישורים בדרום, ב- 97' זה יורד ל- 68, ב- 98' ל- 54 וב- 99' זה לא יותר טוב.

יעקב ליצמן: היכן יש את מירב ההשקעות בדרום?

חביבה כהן: קרית-גת ובאר-שבע.

חביבה כהן: כמו כן יש את התעשייה הכימית הכבדה בדרום באזור באר-שבע ודרום ים המלח.

מאיר פרוש: ראיתי שגם במטה בנימין יש רעבים ללחם.

חביבה כהן: יש השקעות בכל עיירות הפיתוח בדרום, אך עיקר ההשקעות הן בקרית-גת, באר שבע ודרום ים המלח.

ישראל כץ: זה כולל תיירות?

חביבה כהן: מדובר פה רק בתעשייה.

חביבה כהן: בעקבות השקפים שהוצגו על השקעות במו"פ בתעשיות מתקדמות, אנחנו מדברים בדרום אך ורק על תעשיות כימיה ובעיקר בתעשיות מסורתיות שנפגעו קשה ביותר.

חביבה כהן: אני מזכירה את המיתון בכלכלה העולמית שגרמה להאטה בשוק המקומי, וכן תהליך החשיפה שפגע קשה מאוד בתעשיות המסורתיות.

חביבה כהן: גם ההאטה בתעשיות הבניה שגם להם יש ייצוג במפעלי התעשייה בדרום, כל אלה יחד חברו לתמונה שהוצגה לכם.

ד"ר הילדה גוטמן: אני אנסה להסביר את התוכנית של פיתוח הון אנושי לתעשייה.

ד"ר הילדה גוטמן: מחקרים הראו שהגורם מספר אחד שמקרב את הצמיחה ומשפיע על היזם שבוחר את מיקומו של המפעל הבא שלו, זה זמינות כוח אדם ואיכותו.

ד"ר הילדה גוטמן: המפתיע הוא שהפרמטר הזה בא עם שני פרמטרים אחרים כמו מענקים או הטבות מס, הקצאות קרקע או דברים אחרים.

ד"ר הילדה גוטמן: בעידן הגלובליזציה ובתעשייה המודרנית, כל אחד יכול לקנות את הציוד ואת ההשקעה הפיזית שהוא הולך לעשות במחיר של השוק העולמי.

ד"ר הילדה גוטמן: היום כמעט שאין בעיה של מימון, אין בעיה של לוגיסטיקה, ומה שיעשה את ההבדל זה הבן-אדם.

ד"ר הילדה גוטמן: לכן התוכנית לפיתוח הון אנושי חייבת להיות בסל הסיוע של משרד התמ"ס.

ד"ר הילדה גוטמן: אנחנו מסתכלים על השקעה בהון אנושי כעל השקעה בתוך התוכנית העסקית של המפעל.

ד"ר הילדה גוטמן: אנחנו הולכים בגישה תמ"סית של השתתפות בסיכון.

ד"ר הילדה גוטמן: אנחנו נותנים השתתפות בהשקעה בהון אנושי בעיקר למפעלים קטנים ובינוניים.

ד"ר הילדה גוטמן: כמובן שהבעיה האקוטית יותר היא בפריפריה.

ד"ר הילדה גוטמן: (הוצג שקף - התפתחות התוכנית לפיתוח הון אנושי לתעשייה) היתרון היחסי היחיד של מדינת ישראל זה הון אנושי, ולכן אנחנו נותנים סיוע ישיר למפעלים ופרוייקטים מיוחדים.

ד"ר הילדה גוטמן: הפרוייקט תוקצב במסגרת ועדת גבאי ב- 120 מיליון לשנה.

ד"ר הילדה גוטמן: בשנה הראשונה קיבלנו 5 מיליון, אחר כך 30 מיליון.

ד"ר הילדה גוטמן: בשקף אתם רואים את המענקים שאנחנו העברנו למפעלים.

ד"ר הילדה גוטמן: הקו האדום מראה את הביקוש, הקו הצהוב מראה את ההשקעה בהון אנושי לתעשייה, שהצלחנו לגרום עם המענקים שנתנו.

ד"ר הילדה גוטמן: הקו התכלת מראה את ההשקעה האפשרית הפוטנציאלית, אילו היינו יכולים לענות לביקוש של המפעלים.

ד"ר הילדה גוטמן: בשנת 2000 לא לקחנו בחשבון את הצמיחה שאנחנו מקווים שתגיע.

ד"ר הילדה גוטמן: במקרה כזה הגרף ייצא בכלל מהסקאלה.

ראובן חורש: התקציב של שנת 1999 שהוצג בפניכם כולל את הסכומים שאושרו על ידי ועדת הכספים במהלך השנה, והגיע ל- 4 מיליארד.

ראובן חורש: זה אומר שהירידה האפקטיבית היא יותר גדולה ממה שצוינה כאן.

ראובן חורש: חלק מזה ראיתם אצל המדען הראשי, כאשר רואים שההוצאה היתה יותר גדולה.

סמדר אלחנני: לא כך מציגים את זה.

סמדר אלחנני: מציגים מקורי מול מקורי, אבל במהלך השנה מסתבר שיש תוספות.

סמדר אלחנני: התקציב המקורי היה 3.3 מיליארד ובמהלך השנה זה גדל ל- 4 מיליארד.

ראובן חורש: זה בדיוק מה שאמרתי.

ראובן חורש: אנחנו נדרשים בתקציב שנה הבאה לצמצם בנספחויות שלנו בחו"ל.

ראובן חורש: בדיקות שעשינו מראות שבכל מדינה שיש לנו נספח מסחרי, שיעור הגידול היחסי של הייצוא הישראלי לאותה מדינה גדול יותר בצורה מובהקת ממדינות שאין בהן נציגים.

ראובן חורש: עומדות לפנינו כרגע ארבע מדינות עם פוטנציאל יצוא פנטסטי שאנחנו לא יכולים לפתוח בהן נציגויות, למרות שאנחנו רוצים.

ראובן חורש: מדובר באינדונזיה, פיליפינים, אירלנד וצ'ילה.

רן כהן: בכל אחת מהמדינות האלה הפוטנציאל של גידול הייצוא הוא מעל ל- 150 מיליון דולר.

רן כהן: יש נספח - יהיה גידול.

רן כהן: לא יהיה נספח - לא יהיה גידול.

ראובן חורש: בלי נספחים אנחנו לא רואים איך אפשר לעשות את הנושא הזה.

ראובן חורש: כפי שתואר כאן, למשרד יש פלטפורמה של תמיכה בתעשייה שמורכבת מארבעה נדבכים עיקריים.

ראובן חורש: בעצם התמיכה הזאת הולכת בשרשרת הגיונית החל מהמו"פ, דרך הכשרת כוח אדם, הקמת המפעלים והשיווק.

ראובן חורש: בצורה שתקציב המשרד בנוי כרגע, אנחנו כבולים בעצם להתנהגות מחזורית.

ראובן חורש: כלומר, במקום שיש מיתון ואין ביקוש להשקעות, אבל מצד שני יש ביקוש להכשרת כוח אדם, אנחנו לא יכולים להעביר את הכסף מסעיף אחד לשני.

ראובן חורש: על מנת לנהל מדיניות אנטי מחזורית, כלומר להקדים ולהעמיק את הדברים במקום שצריך להעמיק אותם, אנחנו צריכים כמובן ניידות בין הסעיפים.

ראובן חורש: בהיעדר הגמישות הזאת, אנחנו לא יכולים לעשות מה שאנחנו רוצים לעשות, במובן של מיקוד התמיכה שלנו באזורים מסוימים, כלומר, לקחת אזור מסוים ולמקד בו פעילות בכל המישורים מבלי לפגוע באופן קשה באזורים אחרים.

ראובן חורש: זה מקטין מאוד את יעילות הפעילות.

רן כהן: אני רוצה לסכם בשני משפטים - -

אלי גולדשמידט: הייתי אומר במשפט אחד: ברוֹך.

רן כהן: בכל תקציב שממשלת ישראל תחליט לתת לנו, אנחנו נצמיח את המשק בצורה הכי מירבית שאנחנו יכולים.

רן כהן: אבל חברי ועדת הכספים צריכים לדעת את העובדות: א.

רן כהן: היום אנחנו נדרשים לקצץ לפי התקציב הזה 185 מיליון שקל שבמונחים ריאליים זה כמובן יותר.

רן כהן: למעשה גם 10 מיליון תלויים בהכנסה, כלומר יש לזה משמעות אחרת.

רן כהן: במקור נדרשנו לקצץ 200 מיליון שקל שהם ב- 25 מיליון יותר.

רן כהן: בגלל איום שלי לא להצביע בעד התקציב, איכשהו הצלחנו לחסוך 25 מיליון.

רן כהן: ב.

רן כהן: היה תכתיב לחסל את "עידוד 99", בטענה שהוא נגמר, שזה היה רק לשלוש שנים, בה בשעה שלא חוזרים מ- 24% במרכז ההשקעות ל- 38%.

רן כהן: זה אומר רק לקצץ את זה ולחנוק.

רן כהן: למעשה מה שמוצג כאן אומר שאו שזה יחיה ונצליח לתת מענה לערי הפיתוח ולאזורים מוכים באבטלה, מוכים בהזנחה, מוכים בפער, או שזה יוארך ל"עידוד 2002" ונלך למערך הבא, כדי לתת אותו תגמול על 14% שנגזלו ממרכז ההשקעות לטובת האזורים החלשים.

אלי גולדשמידט: לאחר הסקירה הזאת אני פותח את הנושא לדיון.

אלי גולדשמידט: אני רוצה להודיע שבשעה 12 נתחיל את ההעברות התקציביות וב- 12:30 תהיינה הרוויזיות.

אלי גולדשמידט: ישראל כץ: אני מברך את השר ואת צוות המשרד על דרך הצגת הדברים, בעיקר על גילוי הלב.

אלי גולדשמידט: אני חייב לומר כאיש אופוזיציה, שרפרפתי על הנתונים ולא ידעתי שהם כל כך חדים, שכן בוודאי הייתי משתמש בהם בכל הנאומים שנשאתי עד עכשיו.

אלי גולדשמידט: אני מברך את השר על גילוי הלב.

אלי גולדשמידט: בלי קשר להיותי איש אופוזיציה, אני רוצה לציין שתי נקודות: שר שמוכן לשנות את שם משרדו ולהכניס את המילה "צמיחה", כלומר שהוא מכניס גם התייחסות ערכית לא שגרתית לתוך המשרד, ואני מכיר את המשרד הזה, זה שר שראוי לברכה על הגישה.

אלי גולדשמידט: לא כל אחד עושה את זה.

אלי גולדשמידט: זה קשה במשרד הזה, שהוא משרד מאוד ממוסד.

אלי גולדשמידט: חבל שבצורה כל כך חדה לא נתנו לך את הכלים לעשות את זה.

אלי גולדשמידט: קודם כל נמחק השם ולאחר מכן כנראה שבפועל לא תהיה צמיחה.

אלי גולדשמידט: גם הגישה הערכית כנראה לא תמצא את ביטויה, מעבר להזדהות.

אלי גולדשמידט: זה אולי ידגים שכתוצאה מהתקציב הזה ייפלטו ולא יצמחו.

אלי גולדשמידט: יכול להיות שהממשלה הזאת סומכת על כישורי היתר של השר, שיכול למרות כל הקיצוצים לעשות כאן את הלא יאומן, או שסדר העדיפויות שלה שגוי לחלוטין, והנתונים נאמרו.

אלי גולדשמידט: זה למרות שהגדילו את מסגרת הגירעון של התקציב מ- 1.75 ל- 2.5%, בניגוד לממשלה הקודמת.

אלי גולדשמידט: כלומר, הגדילו את הטווח - -

אלי גולדשמידט: זה כתוצאה מהגירעון של השנה.

ישראל כץ: אם אני אגע בחלק הפוליטי - -

אלי גולדשמידט: אני מדבר על נתונים.

ישראל כץ: זה לא חשוב למה.

ישראל כץ: אם אתה רוצה את הפרשנות אז אני אומר שעשו את זה כתוצאה מהמדיניות שהיתה בשנים 94' עד 96' ומה שהיה עם הגירעון הגדול וכספי הערבויות שהושקעו וכו'.

ישראל כץ: את הדברים האלה אומרים נגיד בנק ישראל ואחרים.

ישראל כץ: אני כרגע לא מדבר באופן פוליטי.

ישראל כץ: כרגע הדבר היחיד שאני רואה ומעודד אותי במשרד הזה, וכדאי אדוני השר שתיקח את זה לתשומת לבך, בלי פוליטיקה, זה אותו גרף כחול בשקף על הייצוא התעשייתי בשנים 88-98 לפי סוגי ענפים.

ישראל כץ: כתבתי כאן בהגזמה מרובה שהגרף הכחול, שמראה את הייצוא התעשייתי שהגיע בשנת 98' ל- 8.5 מיליארד לעומת הענפים האחרים, זה וחיל האוויר היו מחזיקים פחות או יותר את מדינת ישראל.

ישראל כץ: זה בהגזמה.

ישראל כץ: זה קובע את הרמה של מדינת ישראל בעולם, וכרגע אני לא מתייחס למה שקורה בפנים.

ישראל כץ: התהליך הזה הוא מבורך והוא זה שמסביר איך למרות כל מה שאנחנו שומעים כל יום בוועדה, בכנסת, ברחוב ובציבור, איך מדינת ישראל מדורגת בכל זאת במקום השני בנאסד"ק ואיך בכל זאת אנחנו שם דבר בעולם.

ישראל כץ: המגמה הזאת היא המגמה היחידה שמנחמת אותי.

ישראל כץ: המשרד שלך הוא זה שהיה אמור לקבל את הכלים כדי להמשיך את המגמה הזאת.

ישראל כץ: הבשורות שיש כאן על תקציבי אזורי הפיתוח, שבגילוי לב ציינתם את זה, קרן השיווק, עסקים קטנים, טיפוח יזמות, לא טובות.

ישראל כץ: התחזית שבעסקים קטנים במקום תוספת של 7000 לשנה, כבר מראש תהיה תוספת שבמקרה הטוב תגיע ל- 5000 בשנה, וזה עוד בהתחשב בכך שהאוכלוסיה גדלה.

ישראל כץ: לגבי הנושא של מענקים, אני חייב לציין שהופיע כאן יורם גבאי עם כמה ראשי מגזרים עסקיים וכלכליים, שהדהימו אותי בתיאוריות שלהם וחלקם לא לטובה.

ישראל כץ: יורם גבאי אמר בפירוש שביטול מענקי העידוד וההורדה שלהם לא השפיעו על רמת ההשקעות.

ישראל כץ: מתברר שהוא אמר דברים מאוד לא נכונים - המציאות היא בדיוק הפוכה והיא חמורה.

ישראל כץ: לדעתי צריך, לא חשוב איזה ממשלה עשתה את זה, להחזיר לאחוזים שהיו קודם או לתת את אותה קרן לטיפוח יזמות, כדי שבאופן נקודתי אפשר יהיה לעשות.

ישראל כץ: מסתבר שאם אין את הכסף הזה, אז חוץ מסטף ורטהיימר אחד שעושה את זה בעומר ומתמקד באוכלוסיה חזקה שם, ויבורך על כך, זה לא קורה אם לא נותנים כסף.

ישראל כץ: אף אחד לא הולך לקרית-שמונה, ולא לאריאל ולא לבאר-שבע, אם הוא לא מקבל את הסיוע הזה.

ישראל כץ: הוא ילך לתל-אביב ולמקומות שהם יותר קרובים, ששם ההון האנושי הטוב יותר זמין.

ישראל כץ: אני חושב שבכל הדיונים שלנו כאן, ונדון בוודאי עוד בנושא הבריאות, בנושא הרווחה, הדתות ואחרים, בסופו של דבר יש מי שמייצר ויש אותם כספים שצריך לתת אותם.

ישראל כץ: המשרד הזה הוא היחידי שגם יש לו את ההזדמנות, אם הוא יקבל את התקציבים, גם להשפיע מי יהיה שותף באותו ייצור מבחינת סדרי העדיפויות.

ישראל כץ: זה אולי המשרד היחידי שגם קובע מי יהיו השותפים באותה מגמה של צמיחה או טכנולוגיה.

ישראל כץ: אני חושב שכל חברי הוועדה צריכים להתייצב כאן ולדרוש את שינוי התקציב של המשרד הזה, כי זה הולך באופן ישיר לאותם חלקים שאנחנו רוצים לעזור להם בלאו הכי בנושאים החברתיים והאחרים.

ישראל כץ: הליכוד בעניין הזה יתמוך אוטומטית בדברים האלה, אם הם יובאו בצורה נכונה.

מאיר שטרית: אני רוצה להתעסק יותר במאקרו ולא במיקרו של העניין.

מאיר שטרית: אני מצטער להיווכח, שבניגוד להצהרות הממשלה הזאת, התקציב שמוצג לפנינו פוגע דווקא באותן אוכלוסיות שלהן הממשלה הזאת התחייבה לתת תשובה ושינוי סדר עדיפויות.

מאיר שטרית: כפי שהשר הציג את הדברים יש קודם כל פגיעה כללית בתקציב המשרד.

מאיר שטרית: זה המשרד היחיד שיכול לתרום תרומה משמעותית מאוד לצמיחה.

מאיר שטרית: בניגוד להבטחות על צמיחה גדולה, אני רואה פה פגיעה בצמיחה.

מאיר שטרית: התקציב הכללי של המשרד וגם תקציב המענקים להשקעות ירדו בהשוואה לשנה שעברה באופן מהותי.

מאיר שטרית: זה בניגוד לתזה של ראש הממשלה שמדבר על הבאת צמיחה חדשה, אבל זה לא ישיג צמיחה.

מאיר שטרית: הדבר השני שאני מצטער עליו מאוד הוא שהפגיעה נעשתה קשה דווקא במקומות החלשים.

מאיר שטרית: הדוגמה הבולטת היא "עידוד".

מאיר שטרית: אם יש קיצוץ של 42% ב"עידוד" זה מלמד שלא תהיה שום צמיחה.

מאיר שטרית: קשה הרבה יותר למשוך תעשיינים ומשקיעים לאזורי הפריפריה.

מאיר שטרית: תוכנית "עידוד" נועדה להתמודד עם נושאים שיזם פרטי על בסיס עסקי פרופר לא יעמוד בהם.

מאיר שטרית: צריך לתת להם "פוש" כדי לצאת מהעניין הזה.

מאיר שטרית: לקצץ דווקא בתוכנית הזאת זה נראה אבסורד, מה גם שזה קיצוץ של 42% מהתקציב.

שלום שמחון: זה בניגוד להחלטות ממשלה קודמות.

מאיר שטרית: זה נכון.

מאיר שטרית: השר אמר בצדק שכאשר הורידו את המענק של מרכז ההשקעות, הורידו מ- 38% ל- 24% ויצרו את הקרן הזאת כדי לתת תשובה לפריפריות שנפגעו מזה.

אלי גולדשמידט: זה היה אמור לאזן אותם.

מאיר שטרית: עכשיו הרי לא החזרנו את המענק לשיעור של 38% אבל עדיין מקצצים בתוכנית "עידוד".

מאיר שטרית: זה האבסורד ואני לא רואה שום הצדקה לתת לזה יד.

מאיר שטרית: אני חושב שאם חברי הוועדה יעשו "יד אחת" בעניין, הם יוכלו לשנות את המצב.

מאיר שטרית: יש לשנות את התקציב הזה ולבנות ולהגדיל מחדש את התקציב של "עידוד", כדי לתת תשובה לפריפריות.

מאיר שטרית: אני מבקש לדבר על עידוד עסקים קטנים.

מאיר שטרית: הקדשתי פעם יומיים כדי ללמוד את הנושא של עסקים קטנים באנגליה.

מאיר שטרית: שם יש רשות לעסקים קטנים הרבה יותר גדולה ממה שיש לנו בארץ.

מאיר שטרית: אמרו לי שם שעיקר הצמיחה וקליטת העובדים באנגליה נעשית באמצעות עסקים קטנים.

מאיר שטרית: פה אני רואה שדווקא בעסקים קטנים מקצצים 30% מהתקציב.

מאיר שטרית: גם השנה, בהעברות שהתנגדנו להן, מקצצים דווקא בעסקים קטנים שבתקציב 99'.

רן כהן: חלק ניכר של ההסבר לתאוצה האדירה בארצות הברית, היא עסקים קטנים.

רן כהן: זה נכון גם אצלנו, אבל אצלנו מקצצים.

מאיר שטרית: אין פה מחלוקת בין אופוזיציה לקואליציה לגבי הצורך לעזור לפריפריה ולהביא צמיחה.

מאיר שטרית: צריך לזכור שמרבית האבטלה נמצאת בפריפריה ואם רוצים להביא שינוי במקומות האלה, הדרך היחידה לעשות את זה, זה להשפיע באותם תחומים שיביאו תשובה לאזורי הפריפריה.

מאיר שטרית: עידוד לעסקים קטנים, זה בעיניי דוגמה טובה לתשובה.

מאיר שטרית: אדוני השר, בפעם הראשונה שהופעת בוועדת הכספים ביקשתי ממך דבר אחד: מפעל "תנובה" בבית-שאן.

מאיר שטרית: סיפרתי לך שכשהייתי שר אוצר עשיתי כל מה שאני יכול כדי להביא לכך שמפעל "תנובה" יקום בבית-שאן.

מאיר שטרית: בבית-שאן אין היום שום מפעל תעשייתי רציני.

מאיר שטרית: המפעל הזה יכול היה לספק למעלה מ- 350 מקומות עבודה לטווח ארוך.

מאיר שטרית: אני כשר אוצר הזמנתי אליי את מנכ"ל "תנובה", את היו"ר, את ראש עיריית בית-שאן ואנשי אגף תקציבים, וביקשתי לעשות ולהעביר את המפעל הזה מ"אלון תבור" - -

שלום שמחון: תן את הכסף הדרוש, אז יהיה שם מפעל.

מאיר שטרית: ביקשתי להעביר את זה והודעתי בכתב שאני מוכן לאשר את זה.

מאיר שטרית: מרכז ההשקעות יכול להתנגד, אבל יש סמכות לשר התמ"ס ולשר האוצר לקבל את הערעור שלהם וכן לשלם מענק כמפעל מאושר.

מאיר שטרית: אני בעד זה.

רן כהן: העיכוב כרגע הוא לא במרכז ההשקעות.

מאיר שטרית: אני לא מאשים את מרכז ההשקעות.

מאיר שטרית: בעניין הזה אין לי שום טענה לאף אחד.

מאיר שטרית: למרכז ההשקעות יש נימוקים ענייניים שבגללם הם לא יכולים לאשר.

מאיר שטרית: משום כך ניתנה סמכות ערעור לשר התמ"ס ולשר האוצר.

מאיר שטרית: אם המפעל הזה יועבר לבית-שאן, זה יכול לשנות את המצב של בית-שאן.

מאיר שטרית: אם מקימים שם מפעל, אפשר להוריד ממפת האבטלה שם מאות אנשים שתהיה להם עבודה קבועה.

מאיר שטרית: "תנובה" מתנה את הקמת המפעל שם בקבלת מעמד למפעל מאושר.

רן כהן: היו כבר תקדימים בעבר.

מאיר שטרית: יכול להיות שלא מגיע להם ואפשר להתווכח עם זה.

מאיר שטרית: לפי דעתי המנכ"ל מוכן לשתף פעולה.

מאיר שטרית: צריך לעשות פה מעשה ולשנות את המצב בבית-שאן.

מאיר שטרית: דווקא כשיש הצעה קונקרטית, לא עושים דבר כדי להעביר את זה לבית-שאן.

מאיר שטרית: לגבי מרכז ההשקעות.

מאיר שטרית: בתקופת היותי שר אוצר, התרשמתי ששתי הבעיות המרכזיות במרכז ההשקעות הן: 1.

מאיר שטרית: למרכז ההשקעות אין כלים מספיקים לשליטה ובקרה על המענקים שנותנים למפעלים.

מאיר שטרית: לכן לצערי מרמים את מרכז ההשקעות בהרבה כסף.

מאיר שטרית: לכן הייתי תמיד חסיד של מתן מעמד באזור פיתוח א' על בסיס של פטור ממס ולא על בסיס של מענק, כי על בסיס של מענק מרמים את המדינה הרבה מאוד אנשים.

מאיר שטרית: הדוגמה הבולטת של השנים האחרונות זה המפעל בקרית-שמונה שקיבל 30 מיליון דולר.

מאיר שטרית: כשביקרתי בקרית-שמונה ובא אליי אותו אחד עם הקוקו, דיברתי איתו חמש דקות ואמרתי לו שהוא בלופר ושנראה לי על פניו שאין לו לא מפעל ולא כלום.

מאיר שטרית: שבוע אחרי זה הם פשטו את הרגל והסתבר ש- 30 מיליון הלכו.

מאיר שטרית: דוגמה שניה היא "דנהיל" בבאר-שבע עם עשרות מיליוני דולרים שהמדינה נתנה.

מאיר שטרית: לדעתי, אם המדינה היתה נותנת פטור ממס במקום מענקים, רק כמסלול יחידי, היו נפתרות הרבה בעיות של רמאויות.

מאיר שטרית: אני טוען שאם אדם מוכן להשקיעו והוא מאמין שהוא ירוויח, שווה לעודד אותו.

מאיר שטרית: אם הוא לא מרוויח, שישבור את הרגליים לבד.

אלי גולדשמידט: אבל אז אני לא יודע אם אני רוצה לעודד אותו, כי אנחנו רוצים שתהיה תשתית לאורך זמן.

יוסף יצחק פריצקי: אם אתה רוצה תשתית לאורך זמן, צריך לתת מענק.

יוסף יצחק פריצקי: אלה פקטורים שהולכים אחד מול השני.

מאיר שטרית: פטור ממס זה כמו מענק.

מאיר שטרית: הערה שניה לגבי מרכז השקעות - האישור ניתן היום לשבע שנים.

מאיר שטרית: לפי דעתי זו שגיאה.

מאיר שטרית: אדם שרוצה להשקיע לא צריך לחכות שבע שנים.

חביבה כהן: האישור ניתן לחמש שנים.

מאיר שטרית: לדעתי זו שגיאה.

מאיר שטרית: העובדה שנותנים מענק השקעה לחמש שנים זו שגיאה ולכן צריך לקצר את המועד לשנתיים שלוש, לא יותר.

מאיר שטרית: אחד שמתכוון להשקיע אין לו מה להמתין.

מאיר שטרית: לצערי הרב, וגם אתה השר יודע את זה, יש מאכערים ביישובים האלה.

מאיר שטרית: מעבירים את היישובים האלה מיד ליד, סוחרים בהם, בלי שום אפשרות לשלוט בזה.

מאיר שטרית: אני לא בא בטענות למרכז ההשקעות, כי אי אפשר לדעת את זה.

מאיר שטרית: הדרך הטובה ביותר לשלוט בזה זה לקצר את תקופת המענק לשנתיים.

מאיר שטרית: מי שרציני ורוצה להשקיע יקבל העדפה על פני זה שלא רוצה להשקיע, הרי עומדים בתור הרבה אנשים.

מאיר שטרית: אם עומדים בתור עשרה אנשים ואחד אומר לי שהוא ישקיע תוך שנה או שנתיים, אני אתן לו ולאחרים לא אתן.

מאיר שטרית: זה מביא לידי ביטוי את הרצון לעשות מהר ולא לחכות עוד חמש שנים כדי שיחליט אם הוא משקיע או לא משקיע, אם כדאי לו, יעשה כל מיני תרגילים וכו'.

מאיר שטרית: אני חושב שזה יימנע הרבה צרות.

מאיר שטרית: דבר אחרון - לגבי התעשיות הביטחוניות.

מאיר שטרית: עומדת לפתחנו צרה גדולה בגלל הקיצוץ של מיליארד שקל בתקציב הביטחון, זה ייפול בעיקר על תעשיות מסורתיות בערי פיתוח, במצפה רמון, קרית-שמונה, ובקרית-מלאכי שבה עומדים לסגור מפעלים לגמרי.

מאיר שטרית: הוועדה לתקציב הביטחון תתכנס היום ובה נטפל בעניין הזה.

מאיר שטרית: אבל זה שייך גם למשרד התמ"ס, כי תעשיות תיפגענה וצריך לראות מה עושים כדי לקדם את פני הרעה שהולכת ליפול דווקא על יישובי הפריפריה ועל האוכלוסיות הכי חלשות, שמחר לא תהיה להם עבודה.

שלום שמחון: אני מתרשם שיש פה קונסנסוס לגבי התקציב של משרד התמ"ס.

שלום שמחון: בעניין של "עידוד 99" פניתי למר מרחביה לפני כשבועיים, כדי לקבל נתונים, משום שאני חושב שהקיצוץ הזה הוא לא לעניין, לפחות לא לגבי הגזרה של הפריפריה שבה הוא עוסק.

שלום שמחון: כשאני מסתכל על הנתונים של מה שהוציאו בשנים הקודמות, אני רואה שיש חוסר איזון גם בתוך הישובים שקיבלו את העידוד.

שלום שמחון: יש בארץ הרבה מועצות אזוריות ופה יש רק שלוש מועצות אזוריות שנהנו מ"עידוד 99".

שלום שמחון: מדובר במועצה אזורית גולן, שקיבלה 10 מיליון, מועצה אזורית חוף עזה ומועצה אזורית בקעת הירדן.

שלום שמחון: אלה שלוש המועצות האזוריות היחידות שנהנו מהסיוע הזה של "עידוד 99".

רן כהן: היחידות?

שלום שמחון: זה מה שכתוב כאן.

רן כהן: אתה מדבר שהן קיבלו כמועצות אזוריות.

שלום שמחון: העניין השני הוא שיש חוסר איזון בין הכסף שהלך לישובים שמעבר לקו הירוק לבין הישובים שהם בתוך הקו הירוק.

שלום שמחון: זה נכון שהחלוקה היא חלוקה לטובת הישובים בתוך הקו הירוק, אבל ביחס לחלקם באוכלוסיה, יש פה דברים שהם בלתי מאוזנים.

ישראל כץ: עכשיו הממשלה פתרה את זה - היא קיצצה את הכל.

שלום שמחון: המועצה האזורית שלי גם כן צריכה לקבל משהו.

ישראל כץ: עכשיו קיצצו את הכל.

ישראל כץ: אין לך לא לזה ולא לזה.

שלום שמחון: אני רוצה לקוות שהקיצוץ יהיה יותר מתון.

שלום שמחון: אם הוא לא יהיה יותר מתון, אז אני מקווה שמה שאמרתי פה יגיע לאוזניו של השר, וצריך לעשות תיקון של עיוותים שמתחייבים מעצם העניין.

שלום שמחון: אני חושב שצריך לתת יותר באופקים ולעשות הכל כדי לשנות את המצב.

שלום שמחון: אני חושב שיש צרכים נוספים בתוך הקו הירוק שהם לא פחותים ממה שקורה מעבר לקו הירוק.

שלום שמחון: אני מעוניין לשמוע מה השר מתכוון לעשות כרגע במה שנשאר.

שלום שמחון: לגבי העניין של העסקים הקטנים.

שלום שמחון: אני מצטרף בעניין הזה לחברי הכנסת כץ ושטרית.

שלום שמחון: לפי כל הסקירות ששמענו ביוזמתו של יושב ראש ועדת הכספים, יש לעסקים הקטנים את המפתח ברצון שלך שהמשרד שלך יקרא צמיחה.

שלום שמחון: גם אם צריך לתקן את הכיוונים שהרשות לעסקים קטנים הולכת בהם, בוודאי לא צריך לבוא בחשבון קיצוץ כזה גדול בנושא הזה.

שלום שמחון: נדמה לי שהקיצוץ הוא בסדר גודל של 30% מהתקציב.

ראובן חורש: זה 6 מיליון מתוך 20.

שלום שמחון: יכול להיות שצריך לשנות את המיקוד ואני לא בטוח שהקיצוץ צריך להיות בדרך הזאת.

רן כהן: אני רוצה להזכיר לך שאמרתי שמתוך ה- 400 מיליון, חוץ מהתקציב של המדען הראשי ומרכז ההשקעות, האוצר אנס אותנו לקצץ 30% בכל התקציב.

שלום שמחון: אני חושב שצריך להיות יצירתי בכל מה שקשור למרכז ההשקעות.

שלום שמחון: אני חושב שאסור לאפשר ל"תנובה" שלא לבנות את המחלבה החדשה בבית-שאן.

שלום שמחון: כדי לא לאפשר את זה ל"תנובה", דרושה יצירתיות מצד הממשלה.

שלום שמחון: אני רוצה להדגיש שאין בעניין הזה מתנות חינם, כל אחד עושה את החשבון שלו.

שלום שמחון: אנחנו נתמוך בכל מהלך שקשור אלינו, כדי שהמחלבה כן תוקם בבית-שאן.

שלום שמחון: אנחנו לא נוכל להתערב בחלקים אחרים שאינם קשורים להיותנו חברי כנסת, כי אם מדינת ישראל לא מפתחת מספיק כבישים ובכך מקצרת דרכים, ולא עושה דברים אחרים שהיא צריכה לעשות במקביל למה שנעשה במשרד הזה, אין מה לעשות - זה יעלה למדינת ישראל כסף כדי ש"תנובה" תבוא לבית-שאן.

שלום שמחון: (שלום שמחון מ"מ היו"ר)

מאיר פרוש: אני חושב שזאת היתה סקירה קצרה וקולעת - -

אלי גולדשמידט: ומדכאת.

מאיר פרוש: הם לפחות העבירו את המסר בצורה נכונה וזה גם חשוב.

מאיר פרוש: אני רוצה לדבר על המטה לקידום השקעות.

מאיר פרוש: בדף 56 בהצעת התקציב, אתם מדברים על מטה לקידום השקעות שמיועד "לעודד ולקדם השקעות זרות בישראל וליצור שיתופי פעולה תעשייתיים בין חברות זרות וחברות ישראליות".

מאיר פרוש: האם אתם יכולים להצביע על מגמות מסוימות?

מאיר פרוש: בהצגת הדברים לא שמעתי מכם מה אתם חושבים לעשות ואיך אתם רוצים לגרום לכך שיהיו פה יותר השקעות מגורמים חיצוניים.

מאיר פרוש: אני חושב שבעבר זה הוכח כדבר טוב ומועיל וחבל שאנחנו לא נתמיד בעניין הזה.

רן כהן: לאחר מכן אני אבקש ממנכ"ל מכון הייצוא, אמיר חייק, שעובד ביחד ובמקביל למטה לקידום השקעות, שיתן לעניין הזה גם תמונת מצב.

רן כהן: אתם תראו תמונה מדהימה איזה ביקוש אדיר יש לקשר, למגעים ולאפשרויות של השקעות, ומה המענה.

רן כהן: אנחנו לא רצינו בישיבה הזאת רק לבוא ולבכות כל הזמן.

מאיר פרוש: אני אומר בהלצה שהנושא של "עידוד 99" היה של בייגה וחריש, שנתנו את השם "עידוד 99" וכאילו בשנת 2000 העסק מת.

מאיר פרוש: לכל אחד ברור שצריך למצוא את הדרך איך אנחנו מחזקים את אותם פרוייקטים.

מאיר פרוש: אני מבין שעדיין חסרים כ- 200 מיליון שקל - -

רן כהן: למיטב ידיעתי זה עד 97', 98' ו- 99', וזה לא שייך לבייגה או לאחרים.

מאיר פרוש: זה נעשה ב- 96', כאשר חריש ובייגה היו בתמ"ס ובאוצר.

מאיר פרוש: הם נתנו את השם "עידוד 99".

רן כהן: זה היה בתקופה שאחרי כן.

רן כהן: תאמין לי, זה שייך לכל עם ישראל.

מאיר פרוש: אני אומר את זה בהלצה שהם נתנו את השם "עידוד 99" וב- 2000 הוא הולך למות.

רן כהן: מי שיסבלו מזה יהיו מכל הגוונים.

מאיר פרוש: אני אומר בהלצה שהבעיה היא שב- 99' זה כאילו מסתיים, אם אתה מתכוון להפחתה של 40% בעוד שאתה צריך לתת 200 מיליון שקל.

מאיר פרוש: אני רואה כאן את ראשי הערים ואני מבין את מה שיכול לקרות אצלם כאשר אתם לא תמשיכו עם הפרוייקט הזה של "עידוד 99".

מאיר פרוש: כעצה אני יכול לומר לך, עד כמה שהדברים נשמעו כאן לא סימפטיים מכל הכיוונים, אתה צריך להתמקד ולמצוא דרך איך אתה מארגן משאבים ל"עידוד 99".

מאיר פרוש: אנחנו נעבור את השנה, אבל אם אנחנו נפגע בעיירות הפיתוח, זאת תהיה מכה קשה מאוד.

רן כהן: מאחר שאתה איש מנוסה, אני רוצה לשאול אותך: להוריד יותר מהעסקים הקטנים או מקרן השיווק או מדברים אחרים?

רן כהן: תגיד לי מאיפה.

מאיר פרוש: אתה שר התמ"ס.

יוסף יצחק פריצקי: אתה חבר ממשלה ולא רק שר.

רן כהן: מכריחים אותי לרוץ סביב הזנב של עצמי.

מאיר פרוש: אני לא אומר את זה כביקורת, אלא כעצה לך.

מאיר פרוש: מכל הדברים הכאובים שאתה משמיע פה, אני מציע להתמקד בנושא הזה.

מאיר פרוש: הרי לא תוכל להושיע את הכל.

מאיר פרוש: אני מאוד שמח על כך שפתחתי את הוויכוח איתך, אדוני השר, על הפירוש של אלייקים רובינשטיין.

מאיר פרוש: אני שמח שהמשרד ממשיך לטפל בכל מה שקשור ליש"ע.

מאיר פרוש: כל עוד שהממשלה לא משנה את ההחלטה שלה לאזורי עדיפות, המשרדים צריכים לפעול לפי החלטה קיימת.

מאיר פרוש: אני פונה אליכם ומבקש שכל עוד הממשלה לא משנה את ההחלטה, שהמשרד יפעל כהחלטת הממשלה.

מאיר פרוש: אם הממשלה הזאת תחליט לשנות את סדרי העדיפויות - -

שלום שמחון: ביקשנו רק לזרוק כמה פירורים גם אלינו.

מאיר פרוש: אני מבקש ממך, מאחר שהתברר שאני צדקתי בפירוש של הדברים - -

ישראל כץ: אחר כך אומרים שאנחנו מדברים פוליטיקה ומסתבר שאתם מדברים רק פוליטיקה.

ויצמן שירי: אתה רוצה לומר לי שהדברים לא נכונים?

ישראל כץ: אני לא לקחתי את הצהרות השר ועשיתי מהם מטעמים.

ישראל כץ: הוא תיאר תמונת מצב קודרת שראש הממשלה לא שם שום דבר על כל סדרי העדיפויות שהוא הבטיח.

ישראל כץ: אבל לא דיברנו על זה ואילו אתם תמיד נאחזים באותם פירורים של המסכנים ביש"ע, שהם גם אנשים שחיים.

ויצמן שירי: אנחנו לא קיבלנו גם פירורים.

מאיר פרוש: פניה אחרונה אליך אדוני השר, עם הליברליות שכולנו מעונינים בה, אנא, אם אנחנו הולכים על יותר ייבוא, צריך לגרום לכך שמפעלים בארץ לא יפטרו עובדים.

מאיר פרוש: זה לא מה שחסר לנו היום, שכתוצאה מהליברליות שאנחנו מעונינים בה ושנהיה מדינה פתוחה, כתוצאה מכך אנחנו נגרום לסגירת מפעלים או פיטורי עובדים.

מאיר פרוש: זה לא מה שחסר לנו.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לדבר על הנושא של ההכשרה האנושית.

יוסף יצחק פריצקי: לא נראה לי הגיוני שהמכון להכשרה מקצועית לא נמצא אצלך במשרד.

יוסף יצחק פריצקי: זה פשוט לא נורמלי.

יוסף יצחק פריצקי: המכון הזה נמצא במשרד העבודה והרווחה ואין שום היגיון, בשום מבנה שלא תסתכל עליו, שכאשר יש משרד תעשיה ומסחר, את נושא ההכשרה המקצועית הוא מפקיד לשר אחר, שכולנו יודעים מה עמדותיו הפוליטיות ומה הוא עושה במשרד הזה.

יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שאתה צריך להביא את הנושא הזה לישיבת ממשלה ולבקש שיעבירו את המכון הזה אליך, כי לא הגיוני שהוא יהיה במשרד העבודה והרווחה.

יוסף יצחק פריצקי: לגבי נושא הצרכנות - לא דיברו בזה.

יוסף יצחק פריצקי: הנושא הזה נחתך ב- 30%.

יוסף יצחק פריצקי: לא צריך לדבר רק על תעשייה.

יוסף יצחק פריצקי: אם לא מאפשרים לצרכן הבודד מידע, אפשרות לתקוף אנשים שמרמים, שמוכרים מוצרים פגומים, מה כל זה שווה?

יוסף יצחק פריצקי: יכול להיות שצריך להגביר את זה בצורה של עמותות, אולי צריך להגביר עידוד באיזושהי עמותה שיתנו לה תרומות כאלה ואחרות או דרך סעיף 46.

יוסף יצחק פריצקי: קיצוץ כזה בצרכנות, זאת אומרת במידע מושכל לאדם שיידע מה לקנות, איך לקנות, לאן ללכת וכו', זה פשוט לא הגיוני.

יוסף יצחק פריצקי: אני מצטער אדוני השר, זו ועדה פוליטית.

יוסף יצחק פריצקי: דיכאת את כולנו פה, לרבות אותי.

יוסף יצחק פריצקי: חשבתי להימנע בהצבעה על התקציב, אבל עכשיו בטוח שכך אני לא אצביע בעדו.

יוסף יצחק פריצקי: אתה גם חבר ממשלה והממשלה שלך החליטה על סדרי עדיפויות עקומים.

יוסף יצחק פריצקי: מה אתה אומר לנו בעצם בהגינות?

יוסף יצחק פריצקי: בעצם אתה אומר: רבותיי, הממשלה שאני חבר בה "דופקת" את הצמיחה.

יוסף יצחק פריצקי: למה?

יוסף יצחק פריצקי: לא שאין כסף.

יוסף יצחק פריצקי: יש כסף, אבל היא מפנה אותו לאפיקים אחרים.

יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שכשאתה קם בבוקר ומתגלח מול המראה, בהגינותך, ואני יודע שאתה אדם הגון, אתה צריך לשאול את עצמך איך אתה יושב בממשלה כזאת.

יאיר חזן: אני מודה ליושב ראש הוועדה שהזמין אותנו לישיבה ולכל הדיונים הרלוונטיים לנו.

יאיר חזן: זה בניגוד לממשלה, שכשביקשנו להיות מוזמנים לדיונים שבהם הולכים לקבוע את אזורי העדיפות הלאומית, לא רצו לשמוע אותנו שם.

יאיר חזן: אנחנו לא מספיק חשובים, הדעה שלנו לא מספיק חשובה, אבל לפחות בכנסת מתייחסים אלינו אחרת.

יאיר חזן: אדוני השר, אתה היית קצין בצבא ואתה יודע איך מציגים קבוצת פקודות - המטרה, השיטה, כוחות ומשימות.

יאיר חזן: המטרה - 300 אלף מקומות עבודה, הגברת הצמיחה ועוד ועוד.

יאיר חזן: השיטה - קיצוץ בתקציבי פיתוח באזורי תעשייה, הפחתת המענקים לפי חוק עידוד השקעות הון, סגירת החממות הטכנולוגיות והונאת ערי הפיתוח.

יאיר חזן: אני רוצה לומר שהממשלה מונה את ערי הפיתוח בצורה חמורה ביותר.

יאיר חזן: זאת ממש הונאה.

יאיר חזן: אם יושבים אנשים מכובדים, בכירים באוצר ושרים, ומסכמים שהם ישנו סדרי עדיפויות, יורידו בחוק עידוד השקעות הון מ- 38% ל- 24%, אבל את התמורה של זה הם יתנו בצורה אחרת לערי הפיתוח, כי הם חושבים שעדיף להשקיע בצורה כזאת או אחרת, זה לגיטימי.

יאיר חזן: אם זה טוב או לא טוב אפשר להתווכח.

יאיר חזן: אבל, אחרי שהורידו את המענקים ל- 24% והעבירו את הכסף הזה ל"עידוד 99" - -

ויצמן שירי: איזה ממשלה הורידה את זה ל- 24%?

יאיר חזן: לא מעניינת אותי הפוליטיקה הזאת.

יאיר חזן: אותי לא מעניין איזו ממשלה - -

ויצמן שירי: זו אותה ממשלה שלא הביאה את "וישי" לאופקים.

ויצמן שירי: אתה שוכח את זה.

יאיר חזן: אני לא מדבר פה פוליטיקה.

יאיר חזן: לא אמרתי שאני לא פוליטיקאי, אבל אני ופיני קבלו באים ממפלגות שונות, וזה לא משנה לנו.

יאיר חזן: אתמול ראיתי את שר החינוך יוסי שריד ממרצ ואני רוצה שכל השרים בממשלה יקבלו דוגמה ממנו איך שר חינוך יכול בשנה של קיצוץ בתקציב להגדיל את התקציב של החינוך באופקים.

יאיר חזן: היום אפילו נתתי לו על זה מחמאות ברדיו.

יאיר חזן: אני לא מתעסק פה בפוליטיקה.

יאיר חזן: זאת מדינה של כולנו וכדאי שלא תשכחו את זה לרגע אחד.

יאיר חזן: אין פה פוליטיקה.

יאיר חזן: באותה ממשלה ישבו פקידים מהאוצר והם ממשיכים להיות בממשלה הזאת.

יאיר חזן: ועדת גבאי ישבה והקציבה סכומי כסף לערי הפיתוח והיום הם אומרים שהם הורידו את זה ל- 24% וגם יורידו את ה"עידוד".

יאיר חזן: זאת שיטת העז.

יאיר חזן: זאת הונאה.

יאיר חזן: זאת הונאה שנותנים לך משהו בתמורה ולוקחים לך את התמורה ומשאירים אותך בלי זה ובלי זה.

יאיר חזן: איזו עדיפות יש לי לתת ליזמים שבאים להקים מפעלים באופקים?

יאיר חזן: מה אני יכול להגיד להם?

יאיר חזן: איך אני יכול לשכנע אותם?

יאיר חזן: הסיפורים של איזה ממשלה בכלל לא מעניינים אותי.

יאיר חזן: ההיפך הוא הנכון.

יאיר חזן: הממשלה הזאת מקצצת בתקציבים של אזורי הפיתוח יותר ממה שהממשלה הקודמת קיצצה.

יאיר חזן: הקודמת גם לא היתה בסדר ואני הפגנתי נגד ראש הממשלה הקודם חודש לפני הבחירות, למרות שאני במפלגה שלו.

יאיר חזן: הקמתי אוהל מול משרד ראש הממשלה חודש לפני הבחירות.

יאיר חזן: אז אני עושה פוליטיקה?

יאיר חזן: אני מבקש מכם להתעלם מהפוליטיקה.

יאיר חזן: בדיון על משרד הפנים כולכם הסכמתם איתנו, אבל אני לא יודע מה החלטתם בסוף.

יאיר חזן: גם השרים מסכימים איתנו.

יאיר חזן: שר הפנים סיפר בדיחה על מישהו מרוסיה שהיתה לו דעה והוא פחד להגיד אותה.

יאיר חזן: אז הוא אמר: יש לי דעה, אבל אני מתנגד לה.

יאיר חזן: אם זאת המטרה וזאת השיטה - איך נגיע לצמיחה?

יאיר חזן: מדברים על קיצוצים?

יאיר חזן: אני חושש שזה הכל עניין של החלטה, כמו שהיה אומץ לשר מסוים להחליט 600 מיליון דולר למפעל "אינטל" בקרית-גת.

יאיר חזן: אתם יודעים מה אפשר היה לעשות ב- 600 מיליון דולר?

יאיר חזן: והוא החליט.

יאיר חזן: לכן אני רוצה שהוועדה הזאת תחליט לתת 600 מיליון דולר לעידוד הצמיחה במדינת ישראל.

יאיר חזן: לא למפעל אחד "אינטל" שמעסיק 2,500 עובדים שרק 200 מהם הם מקרית-גת.

יאיר חזן: לא לזה אני מתכוון.

יאיר חזן: אני מתכוון שתחליטו לתת 600 מיליון דולר לעידוד הצמיחה במדינת ישראל.

יאיר חזן: אתם יודעים מה זה אומר?

יאיר חזן: שפתאום אזור התעשייה באופקים יפרח ויהיה כמו בעומר, לא ביוזמה פרטית, אלא בתמיכה של הממשלה.

יאיר חזן: אם אופקים תקבל 20-30 מיליון דולר לאזור התעשיה וכך עוד מקומות, ב- 200 מיליון דולר, אתם יודעים מה אפשר לעשות?

יאיר חזן: לא ב- 600 מיליון דולר.

יאיר חזן: היה אומץ לומר: זה נושא חשוב.

יאיר חזן: אבל אנחנו מדברים על 20 מיליון שקל?

יאיר חזן: זו בושה וחרפה.

יאיר חזן: אני מתבייש שבמדינת ישראל, כשמדברים על 300 אלף מקומות עבודה, מדברים על קיצוץ של 20 מיליון שקל.

יאיר חזן: לא מצאו מאיפה להוריד את ה- 20 מיליון שקל?

יאיר חזן: רק מהסעיף שצריך להביא מקומות עבודה?

יאיר חזן: מיליארדים מתגלגלים פה ומורידים מערי הפיתוח 20 מיליון שקל?

יאיר חזן: זאת בושה וחרפה.

יאיר חזן: אנחנו צריכים לקיים דיון איך מוסיפים למשרד המסחר והתעשייה עוד חצי מיליארד דולר.

יאיר חזן: זה הדיון שצריך להתקיים פה היום.

יאיר חזן: ראש הממשלה הבטיח שהוא לא רוצה לתת לנו דגים, אלא רוצה לתת לנו חכות.

יאיר חזן: אז מה, לוקחים לנו עכשיו את החכה?

יוסף יצחק פריצקי: לוקחים לך גם את הים.

יאיר חזן: "עידוד 99" זה חכה, זה לא דג.

יאיר חזן: זה לא תקציב תמיכות.

יאיר חזן: פיתוח אזורי תעשיה, זה לא דגים - זה חכות.

יאיר חזן: מו"פ - זה חכות.

יאיר חזן: עכשיו לוקחים את החכות ולא את הדגים.

יאיר חזן: אז אין לנו לא דגים ולא חכות.

יאיר חזן: אני לא מבין מה קורה פה.

יאיר חזן: אני מבקש מכל חברי הכנסת שיושבים בוועדה הזאת - אתם יושבים בוועדה חשובה שיכולה גם לשנות.

יאיר חזן: התחלתי לא מזמן ללמוד משפטים ולמדתי שהכנסת היא הריבון, לא הממשלה.

יוסף יצחק פריצקי: העם הוא הריבון.

יאיר חזן: העם הוא הריבון ואתם נציגי הריבון.

יעקב ליצמן: הרפרנטים הם הריבון.

יאיר חזן: אתם נציגי הריבון ואני מבקש שתיקחו את העניין לידיים.

יאיר חזן: אתם הנציגים שלנו, נציגי העם.

יאיר חזן: אתם בחרתם את הממשלה.

יאיר חזן: אתם יותר חשובים מהממשלה ואם הממשלה טועה, תתקנו אותה.

יאיר חזן: תחזירו לממשלה את התקציב ותדרשו ממנה להביא לכם תקציב חדש שלא רק מחזיר את ה- 20 מיליון השקלים.

יאיר חזן: לא התחלתי את דבריי במסירת נתונים, כי אמרתי לכם אותם בפעם הקודמת ולא רציתי לדכא אתכם עוד יותר ולומר ש- 20% מדורשי העבודה, מהמובטלים, גרים בערי הפיתוח, כשאחוז ערי הפיתוח אינו גדול.

יאיר חזן: אז את המעט הקטן הזה אתם הולכים לקחת מאיתנו?

יאיר חזן: את כבשת הרש?

יאיר חזן: אני מבקש מכם לא רק להסכים איתנו, זאת לא חוכמה.

יאיר חזן: העם יודע שהכל מתנהל בכנסת, בוועדת הכספים.

יאיר חזן: יש טלויזיה, יש תקשורת ורואים הכל.

יאיר חזן: אז אם הממשלה טועה, אני מבקש מכם לקבל החלטות נכונות ולא לתת לתקציב הזה לעבור.

פיני קבלו: ראש עיר בימים אלה, עם כל נתוני הרעב, זה לא קל.

פיני קבלו: התקשורת מחפשת אצלנו את אותם ילדים רעבים, אותן משפחות רעבות, ואני רוצה לומר באופן חד משמעי - אין לי ילדים רעבים.

פיני קבלו: אבל יש לי מאות מובטלים שרוצים שתחזירו להם את הכבוד שלהם.

פיני קבלו: אני לא רוצה לדרוש תקציבי רווחה, נמאס לי לבקש תקציבי רווחה.

פיני קבלו: אני רץ 30 שנה כאן בוועדות ומבקש צדקות.

פיני קבלו: אני רוצה תעסוקה וזה השולחן שיכול להחליט אם תהיה לי תעסוקה או לא תהיה לי תעסוקה.

פיני קבלו: לא ייתכן שכולם ידברו על עידוד התעסוקה ועל הגדלת מקומות עבודה, אך מצד שני הולכים לקצץ במשרד הכי חשוב שמייצר תעסוקה.

פיני קבלו: תקצצו בכל יתר המשרדים.

פיני קבלו: אני ראש עיר כבר עשרה חודשים ואני מתרוצץ ממשרד למשרד כדי שיתנו לי מקומות תעסוקה לתושבים.

פיני קבלו: ב- 15 השנים האחרונות מרכז ההשקעות נתן מפעל אחד בלבד לבית שאן.

פיני קבלו: אותי לא מעניינות כל הדיאגרמות שמופיעות כאן - אני צריך שיהיו לי דברים ביד.

פיני קבלו: אני צריך לדאוג שיהיו לי מפעלים בעיר, אבל לא מגיעים לי מפעלים.

פיני קבלו: עשרה חודשים יש לי מפעלים ביד שאני רוצה להביא לבית-שאן, אבל אני צריך שיהיו לי כלים כדי לתת להם עדיפות שלא ילכו לכפר תבור, כי בכפר תבור ראש העיר צריך את המפעל בשביל ארנונה, אבל אין לו עובדים לספק.

פיני קבלו: אני לא זקוק לארנונה של המפעל הזה , אלא רק שתושבי העיר יעבדו שם.

פיני קבלו: אני מתרוצץ מראש ממשלה לשר, משר לשר, ואף אחד לא רוצה לעזור לי.

פיני קבלו: תראו איזה אבסורד.

פיני קבלו: אני זוכר שבפריימריס היה אצלי בייגה שוחט והעליתי בפניו את העניין של "תנובה".

פיני קבלו: הוא אמר לי שהוא ידבר עם אריק רייכמן כדי שזה יהיה בבית-שאן.

פיני קבלו: לא חלפו הימים והוא נהיה שר במדינת ישראל, וזה עומד על השולחן שלו מחכה להחלטה.

פיני קבלו: זאת דוגמה שיש מפעלים בהקמה, אבל הם הולכים לכפר תבור.

פיני קבלו: יש מפעלים שאני יכול להביא כבר מחר לבית-שאן.

פיני קבלו: אני לא רוצה רווחה, אני לא רוצה להגדיל את מספר העובדים הסוציאליים.

פיני קבלו: נמאס לנו כבר מזה שהכבוד שלנו נרמס.

פיני קבלו: צריך לשים לזה סוף.

פיני קבלו: כולם מדברים, אבל לא עושים די בעניין הזה.

פיני קבלו: הנושא של "עידוד 99" - אם קרה דבר טוב במדינת ישראל, לפחות בשנים האחרונות, זה הנושא של "עידוד 99".

פיני קבלו: אם יש לי פרוייקטים שנמצאים בהקמה שיכולים לתת לי מקומות תעסוקה, זה תקציב "עידוד 99", אבל גם בזה הולכים לשים יד.

פיני קבלו: אני לא מבין - פרוייקטים שיכולים לתת לי מחר 250 מקומות עבודה נמצאים בשלבי הקמה, מדוע הולכים לקצץ את הדבר הזה.

פיני קבלו: יש פה יוזמה של "עידוד 99" עם גורמים נוספים, עם תשתיות שהוא מצליח לסייע בהם, אז אני מבקש מכם: אנא, אל תתנו לתקציב הזה לעבור ובמיוחד לא לקיצוץ ב"עידוד 99".

פיני קבלו: לא רק שצריך לתת ל"עידוד 99" את אותו תקציב שהיה ב- 99', אלא להגדיל אותו ולהכפיל אותו, כי הוא נותן טיפול נקודתי.

פיני קבלו: אם היה לנו את ה- 38% לא הייתי צריך עכשיו את כל הטובות ו"תנובה" היתה באה לבית-שאן, כמו גם מפעלים אחרים.

פיני קבלו: רק בגלל זה הם לא באים, כי בכפר תבור הם מקבלים את אותם תנאים.

פיני קבלו: אם נשאר איזה כלי שאפשר איתו לעודד, גם אותו הולכים להרוס.

פיני קבלו: אנא, תחזירו את התקציב כדי שיתקנו אותו ותיתנו לצמיחה כפי שכולם מדברים עליה.

אמנון כהן: אני מצטרף לברכות של חבריי על הגשת כל הנתונים ועל הכנות וההגינות של השר.

אמנון כהן: דובר כאן הרבה על העסקים הקטנים ואני רוצה לבקש מהשר שזה לא ימות לגמרי, כי זה חשוב מאוד.

אמנון כהן: יש גם פרוייקטים משותפים עם משרד הקליטה לעידוד עסקים קטנים וחשוב לשמר את זה.

אמנון כהן: לנו זה חשוב, כי הרבה עולים באים עם רקע בעסקים, אך הם לא יודעים איך לממש את זה כאן.

אמנון כהן: לכן אני מבקש שתעשו מחשבה מחודשת בנושא.

אמנון כהן: האם יש תוכנית קונקרטית לגבי מפעלים שיוקמו בפריפריות, היכן ומתי?

אמנון כהן: אפשר יהיה להעביר לנו אחר כך את התשובה בכתב.

אמנון כהן: כמו כן אני מבקש לדעת איזה השקעות חדשות ואיזה יזמים חדשים יש בתוכניות לפי התקציב שלכם היום.

אמנון כהן: אני מבקש לדעת לגבי פארק התעשיה רמלה, לוד וגזר, האם זה מתוקצב והיכן זה עומד?

אמנון כהן: זו תוכנית מאוד טובה וכדאי שהיא תהיה.

אמנון כהן: ברור שזה לא צריך להיות על חשבון אופקים וכו', אבל חשוב לדעת היכן זה עומד.

רן כהן: אני כבר יכול לומר לך שאם הקיצוץ של ה- 35 מיליון שקל יחול, הפרוייקט הזה לא יתוקצב בשנה הבאה.

אמנון כהן: לגבי "עידוד 99" - ראיתי איזה ערים נכללות בפרוייקט הזה.

אמנון כהן: אני מבקש לדעת איך נקבעים הקריטריונים כדי להיכלל בתוכנית הזאת, ואם זה לא יקוצץ בשנה הבאה איזה עוד ערים ייכנסו לפרוייקט הזה.

אמנון כהן: אנחנו מדברים כל הזמן על רגישות חברתית וראיתי היום את הרגישות של השר גם מבחינה כלכלית וגם מבחינה חברתית.

אמנון כהן: לכן אני מבקש מיושב ראש הוועדה להציג חזית אחידה, כי יש לנו את היכולת לשנות.

אמנון כהן: אם צריך להחזיר את התקציב - נחזיר.

אמנון כהן: בהעברות התקציביות שאנחנו מתבקשים לאשר, אני רואה העברות מתקציבי פעולה לאמרכלות ואז אני כועס, לכן אני חושב שבכל פעם שיהיה דבר כזה, אנחנו נעביר במקום לאמרכלות לנושא ערי הפיתוח.

אמנון כהן: לנו זה חשוב, כי זה נותן לטובת החברה.

יעקב ליצמן: לגבי הנושא של השקעות בחו"ל.

יעקב ליצמן: יש היום הרבה יהודים טובים בחו"ל שרוצים להשקיע, אבל הם מפחדים להשקיע.

יעקב ליצמן: אני לא רואה את זה במסע הפרסום של משרד התמ"ס - -

אלי גולדשמידט: כשראש הממשלה נוסע להיפגש איתם, כולם "יורדים" עליו.

משה גפני: באמת צריך להפסיק לפגוע בראש הממשלה.

משה גפני: הוא מעסיק שם כל כך הרבה אנשים בנסיעות.

יעקב ליצמן: אני לא רואה את מסע הפרסום של המשרד - -

ישראל כץ: כשעיתונאי בכיר כותב שפותחים קופונים עם ראש הממשלה ולא מגיבים על זה, זה חמור מאוד.

יעקב ליצמן: נפגשתי עם אנשים אמידים ופשוטים שמוכנים להשקיע כסף, אבל לא באים אליהם והם מפחדים מהביורוקרטיה כאן.

רן כהן: נתתי הוראה בלשכה שלי, שהדבר היחיד שדוחה כל דבר בסדר היום שלי, זה פגישה עם משקיעים.

רן כהן: כל משקיע כזה תפנה מיד ללשכה שלי ואני אזיז את כל סדר היום.

יעקב ליצמן: אני שמח.

יעקב ליצמן: אני יכול לומר לך דבר, שאולי אתה לא מסכים איתי, אבל גרם הרבה נזק.

יעקב ליצמן: מדובר בלבייב בתל-אביב.

יעקב ליצמן: האיש הזה השקיע הון עצמי במפעל וניסו להכריח אותו לפתוח את זה בשבת.

יעקב ליצמן: זה גרם נזק תדמיתי למדינה.

מאיר פרוש: אני יכול להעיד שהשר עזר למפעל שרצה להפסיק לעבוד בשבת.

יעקב ליצמן: מישהו אמר לי פעם שכאן במדינה, לאחר שחותמים הסכם, מתחיל המשא ומתן.

יעקב ליצמן: אחרי שכבר גמרו את הכל וחתמו, אז בא האוצר ואומר את שלו.

יעקב ליצמן: שמענו את זה היום בבוקר שהבטיחו להם בהחלטת ממשלה ולא קיימו.

יעקב ליצמן: אם האוצר לא מעביר כספים שהובטחו תוך שלושים יום, אני חושב שצריך להצמיד את הכספים האלה.

יעקב ליצמן: הם חושבים שאנחנו פריירים כאן.

יעקב ליצמן: לכן אני חוזר להצעה המקורית שלי, שאם האוצר לא מעביר את מה שהוא צריך להעביר, אנחנו לא נדון בנושאים שהם מעבירים לנו.

מאיר פרוש: מה קורה עם התקציב הרב שנתי של 613 מיליון שקל לבדואים?

חוסיין אל הב: שלחתי ליושב ראש הוועדה מכתב, בהיותי גם יושב ראש ועדת הבדואים בצפון, לדון בהחלטת הממשלה מס' 6446 שהועברה בזמן ממשלת נתניהו.

חוסיין אל הב: היתה החלטת ממשלה להקצות 614 מיליון שקל למיגזר הבדואי הצפוני בתוכנית לחמש שנים.

חוסיין אל הב: מאז נעלמה ההחלטה.

חוסיין אל הב: שלחתי מכתב ליושב ראש הוועדה בשם ראשי הרשויות הבדואיות, כדי לקיים ישיבת ועדה בנושא הזה.

חוסיין אל הב: אני עדיין מחכה.

אלי גולדשמידט: ישבתי אתכם כמועצות ערביות.

אלי גולדשמידט: אני אומר לך דוגרי - אני לא מסוגל להכניס סיכה ללוח הזמנים עד גמר התקציב.

אלי גולדשמידט: לא רק הבדואים מבקשים ממני.

אלי גולדשמידט: יש הרבה הרבה צרכים ואני לא יכול לעשות את זה עכשיו.

אלי גולדשמידט: אנחנו מנסים לטפל בסוגיה הכללית של המועצות הערביות ואתה שמעת אתמול היטב איך אני התייחסתי לזה.

אלי גולדשמידט: אני אעשה את זה בשמחה אחרי התקציב.

חוסיין אל הב: לבדואים יש בעיות מיוחדות, יש הרבה צעירים מובטלים והרבה חיילים משוחררים שאין להם תעסוקה, הרבה קצינים ללא תעסוקה.

אלי גולדשמידט: יש יושב ראש ועדת שרים שמאוד רגיש לבעיית הבדואים ואין אחד יותר רגיש ממנו.

אלי גולדשמידט: אני מתכוון לשר אורון, שקיבל מינוי - -

חוסיין אל הב: זה לגבי הבדואים הדרומיים ואני לא יודע אם זה גם לצפוניים.

מאיר פרוש: אני כועס על השר אורון.

מאיר פרוש: אורון חזר ביום שבת מחוץ לארץ.

ישראל כץ: הוא דואג רק בפה.

ישראל כץ: הוא נמצא בממשלה ולא עושה כלום.

אלי גולדשמידט: אתה יודע מה הוא עושה?

אלי גולדשמידט: בדקת אותו?

אלי גולדשמידט: אבל זה בסדר, זה הנורמות פה.

חוסיין אל הב: המצב הסוציו-אקונומי של האוכלוסיה הבדואית הוא מהנמוכים ביותר.

חוסיין אל הב: אנחנו, כמו גם השכנה שלנו חצור הגלילית, במצב סוציו-אקונומי מאוד נמוך ותוכנית "עידוד 99" שנועדה לעזור, מקוצצת.

חוסיין אל הב: הוצגו נתונים מאוד יפים עם גרפים יפים ובאמת נעשתה עבודה מצוינת, אבל כך אנחנו גם רואים את הצניחה כלפי מטה.

חוסיין אל הב: חבל שזה כך.

חוסיין אל הב: עצם העובדה שבא שר עם ביטחון עצמי לרצות להחליף את השם של המשרד זה אומר הרבה דברים טובים.

אלי גולדשמידט: אתם קיבלתם סיוע מ"עידוד 99"?

רן כהן: מ- 3.7 מיליארד שקל, שזה היה התקציב של התמ"ס, פינטס הגיע לציבור הערבי בכלל ועוד יותר פינטס לציבור הבדואי.

רן כהן: אלה ממש סכומים אפסיים.

רן כהן: אם רוצים להביא לצמצום פערים, "עידוד 99" הוא אחד הכלים הכי חיוניים לעניין הזה.

ישראל כץ: יש נתח של המשרד שלך בתוכנית החומש שהממשלה החליטה שהבדואים יקבלו?

רן כהן: כן.

ישראל כץ: הוא מתוקצב בשנה הבאה?

רן כהן: הוא יתוקצב אם יהיה תקציב.

חוסיין אל הב: אני רואה שיש קונסנסוס לגבי הנושא הזה ולכן אני מבקש שזה יקבל תקציבים הלכה למעשה.

חוסיין אל הב: אני מבקש שתהיה החלטה חיובית לגבי המשך תוכנית "עידוד 99", מה גם שאין לנו אזורי תעשייה והאבטלה גוברת.

חוסיין אל הב: יש לי בקשה מיוחדת לגבי המגזר הבדואי.

חוסיין אל הב: יש 60 אלף בדואים בצפון והוחלט לגבינו על תוכנית חומש.

חוסיין אל הב: אנא, תואיל בטובך לקיים כנס עם ראשי הרשויות הבדואיות בצפון ועם נציגי האוצר, כדי לפתור את הבעיה.

משה גפני: אחרי שראיתי את החוברת של משרד התעשייה והמסחר שמבקשים לקרוא לזה משרד הצמיחה, אחרי שראיתי את הנתונים לגבי התקציב שלו, אני חושב שאולי נחליף את השם של מדינת ישראל למדינת חלם.

משה גפני: אין אף אחד שחולק, מימין ומשמאל, ממזרח ומערב, מכל הכיוונים, שבעיית הבעיות היא בעיית האבטלה.

משה גפני: בעיית חוסר התעסוקה יוצרת את כל הבעיות ואת כל ההשלכות החברתיות שאנחנו מכירים - עוני, פשע וכל מה שנגזר כתוצאה מהעניין הזה.

משה גפני: כשאני שמעתי את שלושת ראשי הרשויות הזדהיתי כמובן איתם לחלוטין.

משה גפני: אני זוכר שכשהייתי באופקים ראיתי מקררים ריקים.

משה גפני: גם היום אני רואה מקררים ריקים.

משה גפני: בגדול זה באמת לא נכון שיש רעב, אבל יש משפחות שאין להן בשבת אוכל לאכול.

משה גפני: זאת עובדה.

משה גפני: אני יכול לומר לך שמות וכתובות.

משה גפני: בגדול עושים מזה אייטם גדול, אבל יש דברים כאלה וזה דבר נורא ואיום.

משה גפני: ראשי הרשויות אומרים לנו שיש הרבה כסף בתקציב המדינה וצריך לקחת מדברים אחרים ולתת לתעסוקה.

משה גפני: אני רוצה לשחזר מה עובר במוחו של כל אחד מאיתנו - אני מיד חושב שצריך להוריד מהקיבוצים.

משה גפני: מישהו אחר חושב שצריך להוריד מהחרדים.

משה גפני: הערבים אומרים שצריך להוריד מהיהודים והיהודים אומרים מהערבים.

משה גפני: כל אחד במוחו אומר שצריך לתת לצמיחה ולתת לתעסוקה, אבל על חשבונו של השני.

משה גפני: כל אחד יוכל להסביר בדיוק למה קיצוץ בסקטור שהוא מכיר הוא נורא ואיום ואסור לגעת שם ואפילו צריך להוסיף.

משה גפני: אני רוצה להציע, והציעו את זה כבר לפניי, להתמודד עם הרפרנטים של האוצר.

משה גפני: יאיר חזן דיבר על כך ש- 600 מיליון שקל יפתרו את הבעיה - -

אלי גולדשמידט: 600 מיליון דולר.

משה גפני: אני מכיר את יאיר חזן, הוא יסתפק ב- 600 מיליון שקל.

משה גפני: יש את המס שאנחנו נותנים למעסיקים, שזה למעלה מ- 10 מיליארד שקל.

רן כהן: עם המס המקביל זה מגיע ל- 11 מיליארד.

ויצמן שירי: אפשר לפחות שזה יהיה מ- 30 אלף שקל משכורת.

ויצמן שירי: אפשר היה בקלות לוותר על הדבר הזה.

ויצמן שירי: במשכורות כאלה מצטברים לפחות 2 מיליארד שקל.

משה גפני: דיברתי עם כמה שרי אוצר ועם כמה ראשי ממשלה בעניין הזה.

משה גפני: הם אמרו לי שזה נותן תעסוקה ואי אפשר לפגוע בעניין הזה.

משה גפני: בסדר, זה נותן תעסוקה, אבל אנחנו יודעים שהכסף הזה הולך לבנקים, למשרדי רואי חשבון ולמשרדי עורכי דין.

משה גפני: האמת שמהכסף הזה אפשר לתת למשרד ראש הממשלה אם רוצים, זה גם נותן תעסוקה.

משה גפני: יש הרבה דברים שאפשר לעשות עם הכסף הזה.

משה גפני: היום זה לא נותן תעסוקה.

משה גפני: זה נותן תעסוקה לעשירים.

משה גפני: עוד כסף.

משה גפני: אדוני השר, אתה שסופר רגיש לנושא החברתי, עם 2.5 מיליארד שקל אתה פותר את הבעיה.

רן כהן: תן לי רבע מזה.

משה גפני: לא צריך להוריד מהקיבוצים, לא להוריד מהערבים, לא להוריד מהיהודים, מהחרדים יורידו בכל מקרה.

משה גפני: יש 2.5 מיליארד שקל לאותה מטרה.

משה גפני: אין קופה בלתי גמורה, יש כסף ואי אפשר לחרוג ממנו - -

ישראל כץ: למה אתה הולך מסביב.

ישראל כץ: תגיד שהוועדה צריכה לתמוך בהעברת חצי מיליארד שקל נוספים למשרד התעשייה והמסחר.

ישראל כץ: זה הכל.

משה גפני: תלוי מאיפה.

ישראל כץ: אנחנו ועדה ואנחנו נמצא, זה תפקידנו.

ישראל כץ: האוצר ידאג לחלק את זה למטרות הנכונות.

משה גפני: לאור הדיון עם משרד התעשייה והמסחר, שהיה דיון רציני שבאמת נוגע למשרד הצמיחה ולמדינת חלם, אם יבוא לכאן אדם מבחוץ יגיד שנפלנו על השכל.

משה גפני: יש פה במשרד כמה סעיפים שהם סעיפי תמיכות, שאני לא יודע בדיוק מה הקריטריונים לגביהם.

משה גפני: האם התייעצתם עם אמנון דה-הרטוך?

אלי גולדשמידט: אתם לא רואים סרטים, אבל אני אספר לכם.

אלי גולדשמידט: יש סרטים של היצ'קוק.

אלי גולדשמידט: בכל סרט של היצ'קוק כולם מחכים לרגע שהיצ'קוק עצמו יופיע.

אלי גולדשמידט: אם היצ'קוק לא מופיע, זה לא סרט של היצ'קוק.

אלי גולדשמידט: ואם אתם לא אומרים דה-הרטוך לא היתה ישיבה של ועדת הכספים.

משה גפני: זה באמת בסדר?

אלי גולדשמידט: יש המון אמת במה שאתה אומר.

אלי גולדשמידט: אני חושב שהסקירה היתה סקירה טובה.

אלי גולדשמידט: אני מוכרח לציין שעד לרגע זה, פרט למשרד החוץ ולשכת נשיא המדינה, שאמרו שהם מרוצים מהתקציב, לא ראיתי מקרה אחד שאמרו שהם מרוצים.

אלי גולדשמידט: אני מניח שאני גם לא אראה במהלך הדיונים.

אלי גולדשמידט: אנחנו כל יום ניפגש עם תביעות שכל אחת מהן צודקת באופן אבסולוטי.

אלי גולדשמידט: בדיון על משרד הפנים, פיני קבלו למשל היה פה בכובע של המצוקה של הרשויות המקומיות ואי העברת תקציבים, והוא גם נמצא בכובע של אזור פיתוח.

אלי גולדשמידט: מחר נדון במשרד העבודה והרווחה ואז באותה מידה יש בעיה של תקציבי רווחה שלא ניתנים.

אלי גולדשמידט: המשימה שמוטלת עלינו לא פשוטה.

אלי גולדשמידט: זאת אומרת, קל מאוד לשבת ולומר פה חצי מיליארד ובישיבה הבאה בנושא אחר נעביר עוד 300 מיליון שקל, ובסוף נגיש רשימה לאהוד ברק של 5 מיליארד שקל.

אלי גולדשמידט: השאלה אם זה מציאותי.

אלי גולדשמידט: כולנו רוצים בזה ואין על כך מחלוקת.

ישראל כץ: לדעתי אנחנו יכולים להגיע בוועדה הזאת ל- 2 מיליארד שקל באופן הגיוני.

אלי גולדשמידט: גם הנושא של השתתפות המדינה בעלויות העבודה הוא נושא מאוד קונטרוברסלי.

אלי גולדשמידט: אני מאוד מקווה שהרפורמה במס, ששר האוצר הקים ועדה שתשב בנושא, תצא לדרך, כי דרך זה אפשר לעשות גדולות ונצורות מבחינת יצירת מקומות עבודה.

אלי גולדשמידט: יש סוגי מיסוי שקיימים בכל העולם המערבי ורק במדינת ישראל לא.

יעקב ליצמן: יש גם הפוך.

אלי גולדשמידט: אין הפוך.

שלום שמחון: חבר הכנסת ישראל כץ לא התכוון שתוסיף 2 מיליארד שקל לתקציב, אלא התכוון שחברי ועדת הכספים יבדקו את הספרים של כל המשרדים ויחפשו את הסעיפים שאפשר להעביר אותם למטרות לאומיות.

שלום שמחון: כלומר, נקצץ שם ונעביר למשרד התמ"ס.

אלי גולדשמידט: אני מוכן להתמודד עם כל אתגר.

אלי גולדשמידט: אנחנו נעשה ישיבה לסיכום הדיונים, בעקבות מה שנשמע מכל המשרדים.

אלי גולדשמידט: אבל אני אומר מראש שהנושא הוא מאוד בעייתי ועובדה שיושב פה שר התמ"ס אחרי שהוא התנגד לתקציב והוא ממשיך לפעול כשר תמ"ס עם ההתנגדות שלו לתקציב.

אלי גולדשמידט: יש עם הנושא הזה בעיה.

מאיר פרוש: עד התיקון לדיור הציבורי.

אלי גולדשמידט: הוא העמיד את נושא הדיור הציבורי שהוא גם כן עומד לפתחנו.

אלי גולדשמידט: הכל לגיטימי ואני לא מעביר כאן ביקורת, אבל הצרכים הם מרובים.

רן כהן: הדיור הציבורי רק מכניס כסף ואני אמשיך להתעקש עליו.

אלי גולדשמידט: לגבי חוק עידוד השקעות הון, אני שותף לדעה שצריכה להיעשות רוויזיה בתפיסה של עידוד השקעות הון.

אלי גולדשמידט: שתי הדוגמאות שהביא חבר הכנסת פרוש, הן שתי דוגמאות ויש הרבה דוגמאות נוספות.

אלי גולדשמידט: יש גם שאלה אם אנחנו ניתן בכל מחיר ואם צריך כל סוג של מפעל לעודד, כי אולי כך אנחנו מנציחים מפעלים שמשלמים שכר מינימום.

אלי גולדשמידט: אנחנו צריכים אולי לבדוק מערכות של הכשרת כוח אדם בתוך מפעלים.

אלי גולדשמידט: אולי לתת להם עידוד יותר גדול מאשר לתת למפעלים שהם עתירי עבודה.

אלי גולדשמידט: בסוף אומנם רשום שאנשים לא נמצאים בלשכת התעסוקה, אבל הם מקבלים 2,800 שקל לחודש.

אלי גולדשמידט: אני לא בטוח שדווקא את זה אנחנו צריכים לעודד.

אלי גולדשמידט: אנחנו כמחוקקים לא עשינו דיון רציני.

אלי גולדשמידט: אני חושב שזה אתגר לשר להביא רפורמה ולקיים עליה דיון בממשלה ואחר כך בוועדת הכספים.

אלי גולדשמידט: אני לא מתכוון על מספר האחוזים בעידוד השקעות, 24% או 28% או אפילו המרה של מענק בהקלות במיסוי, אלא בשאלה אם הקריטריונים היום שלפיהם ניתן הסיוע, הם אכן הקריטריונים הנכונים.

אלי גולדשמידט: אני בהחלט חושב שנושא תקציב "עידוד" הוא הנושא המרכזי בסדר העדיפויות.

אלי גולדשמידט: נכון שאנחנו צריכים גם את העסקים הקטנים וגם הרבה דברים אחרים, אבל מהתחושה שלי והויז-א-וי, הבעיות של ערי הפיתוח והפריפריה, זה נראה לי נושא מאוד מרכזי ונשתדל ככל האפשר להשפיע כדי לתקן אותו.

רן כהן: אני רוצה להודות לכל חברי הוועדה על הדיון המכובד.

רן כהן: אני רוצה מאוד להודות לאנשי המשרד שלי שהכינו את הדברים ברוב מקצועיות וברוב איכפתיות.

רן כהן: אני רוצה לומר בשיא התמצית את הדברים הבאים: אנחנו לא באנו לבכות על הקיצוצים במשרד התעשייה והמסחר עצמו.

רן כהן: אני רוצה שתדעו שקיצצו את התקציב, קיצצו את התקנים, קיצצו לנו את היכולות בתוך המשרד, אבל לא זאת הבעיה.

רן כהן: הבעיה היא התעשייה הישראלית.

רן כהן: הבעיה היא השקעות בצמיחת המשק הישראלי, שזה התפקיד של המשרד.

רן כהן: הבוקר שמענו על רשימת הרעבים שנאספה על ידי אנשי השלטון המקומי.

רן כהן: צריך לזכור שחלק ניכר של אותן מצוקות זה בגין האבטלה.

רן כהן: לאבטלה יש רק מענה אחד - תעסוקה ופרנסה.

רן כהן: כדי שתהיה תעסוקה ופרנסה צריך את כל הפלטפורמה התעשייתית הזאת של משרד התעשייה והמסחר, מאיתור השטח לתעשייה ועד המחקר והפיתוח.

רן כהן: זה מה שמקוצץ, 185 מיליון בפועל ממש.

רן כהן: לגבי הנושא של "תנובה".

רן כהן: נכון שדרשתם ממני פתרון כבר לפני כחודשיים.

רן כהן: אני מודה שפיני קבלו כל יום או יומיים מטפל בעניין הזה.

רן כהן: גם אני כל יום או כל יומיים מטפל בעניין הזה.

רן כהן: משרד התעשייה והמסחר הכין הצעה לעודד את "תנובה" לעבור מחיפה לבית-שאן ולא לאלון תבור, על ידי הכנת תוכנית של סיוע למחלבה בחתכים שונים.

רן כהן: נכון שיש שם השקעה של כמה עשרות מיליוני שקלים, ובלבד שהם יהיו בבית שאן.

רן כהן: ההצעה נמצאת במשרד האוצר ולדאבוני הרב אני יודע שכרגע אין לה תמיכה.

רן כהן: אם לא תהיה שם תמיכה, אין כוח שיעביר אותה.

אלי גולדשמידט: "תנובה" ממתינה להחלטה הזאת או שהיא כבר מתכוונת לעבור ל"אלון תבור"?

רן כהן: "תנובה" לא ממתינה.

רן כהן: "תנובה" לא רוצה לעבור לבית שאן.

רן כהן: כדי להזיז את תנובה לבית שאן, הממשלה צריכה לעשות מאמץ להביא את "תנובה" לעבור לבית שאן.

פיני קבלו: אריק רייכמן נתן חודש ימים עד להחלטה ותוך עשרה ימים זה יסתיים.

רן כהן: מדובר בהשקעה של 760 מיליון שקל.

רן כהן: זה דבר שיתן דחיפה לפארק התעשייה בית-שאן.

רן כהן: השקענו שם 25 מיליון שקל שעומדים ריקים, כאבן שאין לה הופכין.

רן כהן: אם אנחנו לא נדע לתת את ההשקעה הזאת כדי ש"תנובה" תעבור לבית שאן, גם לא נמצא מוקד משיכה למפעלים אחרים.

רן כהן: אבל מה אני יכול לעשות שכל הזמן אני עומד אל מול חוסר הבנה לגבי העניין הזה.

ויצמן שירי: אל תשכח ש- 500 מובטלים זה בלבד עולה למדינה 60 מיליון שקל.

רן כהן: אני בהסברים רציונאליים כבר לא מצליח לשכנע.

רן כהן: אתה צודק, אני יכול להוכיח באותות ובמופתים שהמדינה תפסיד הרבה יותר אם זה לא יהיה שם.

רן כהן: אנחנו עומדים בפני רוויזיה ובדיקה לגבי כל הנושא של חוק לעידוד השקעות הון.

רן כהן: הצענו גם לראש הממשלה וגם לשר האוצר שאנחנו נכין ביחד קבוצת בדיקה לעניין הזה.

רן כהן: דרך אגב, גם לגבי הנושא של המחקר והפיתוח, ששם העניין מחייב בדיקה רצינית מאוד.

רן כהן: לגבי ההערות של חבר הכנסת שמחון.

רן כהן: אכן, אני מצאתי שיש דיס-פרופורציה בין ההשקעות מעבר לקו הירוק לבין מה שבתוך הקו הירוק.

רן כהן: גם מעבר לקו הירוק יש מקומות שהם במצוקה ומבחינתי הם יקבלו אותו דבר, כמו שיקבלו גורמים במצוקה בתוך מדינת ישראל.

רן כהן: אבל הדיס-פרופורציה הוא עצום וזה ישונה בהחלט בתקציב הבא ויהיה בחלוקה הרבה יותר פרופורציונלית לגבי היקפי האוכלוסיות וגם לגבי היקפי המצוקה.

רן כהן: חבר הכנסת אמנון כהן שאל אם יש תוכניות עתידיות.

רן כהן: אנחנו לא מחזיקים ביד איזה מצבור של מפעלים שאנחנו יכולים לכוון אותם ולהזיז אותם.

רן כהן: בעצם מה שאנחנו עושים הוא להכין את כל הפלטפורמה של ההכנה, של המבנה, של העידוד, של הסיוע, כדי שמפעלים שבאים ביוזמות פרטיות ילכו למקומות שאנחנו רוצים שהם ילכו.

אמנון כהן: איך אתה יכול להשפיע שזה לא יהיה בתל-אביב והוא יעשה את זה באזור פיתוח?

שלום שמחון: על ידי כסף.

רן כהן: זה מתחיל מיוזמות שבאות מחוץ לארץ וגם מהמטה לקידום השקעות, גם בעזרת מכון היצוא וגם בעזרת הנספחים המסחריים שלנו ועד היזמים הישראליים, שכולם באים אלינו, אל הגורמים השונים במשרד, ומבקשים את הסיוע.

רן כהן: השאלה אם אנחנו נוכל לתת סיוע כדי שיהיו יותר חכות, יותר מפעלים, יותר תעסוקות בשנה הבאה, זה במידה רבה תלוי בכם.

רן כהן: אני רואה שלושה דברים מאוד חיוניים לטיפול, כי אחרי הכל התקציב יוצא מפה, הוא לא יוצא ממקום אחר.

רן כהן: הוא יוצא מוועדת הכספים של הכנסת.

אלי גולדשמידט: זה נכון, אבל אתם ממשלה.

אלי גולדשמידט: עשה לי טובה, אנחנו נעשה את הכל, אבל אל תזרקו את הכדור אלינו.

אלי גולדשמידט: לא מקובל עליי שכל שר שיבוא הנה יזרוק את הכדור לוועדת הכספים.

אלי גולדשמידט: אנחנו נעשה את המכסימום.

אלי גולדשמידט: יש לכם ממשלה, תעשו מלחמה בממשלה.

אלי גולדשמידט: המלחמה שעשיתם, ואני לא מדבר על מלחמות בין אישים, לא היתה מלחמה לתפארת מדינת ישראל.

רן כהן: אני רוצה לבקש את הסיוע שלכם בשלושה תחומים: 1.

רן כהן: להחזיר לפחות את ה- 50 מיליון של "עידוד 99" שיהיה "עידוד 2002".

רן כהן: אני אומר לכם שבלי זה יהיו יותר רעבים, תהיה יותר מצוקה, יהיו יותר מובטלים.

רן כהן: 35 מיליון שקל שהורדו מתקציב אזורי הפיתוח.

רן כהן: 35 מיליון שקל ועוד 6 מיליון שקל שהורדו מהקרן לשיווק ומעידוד לעסקים קטנים.

יוסף יצחק פריצקי: ואם לא יתנו, להצביע נגד התקציב?

יוסף יצחק פריצקי: זאת המלצתך?

רוני מילוא: יש לי קצת ניסיון בממשלה וגם בכנסת.

רוני מילוא: לא ברור לי, אנחנו צריכים עכשיו להצביע בעד מה ששר התעשייה והמסחר מציע, בעד מה ששר האוצר מציע, בעד מה שראש הממשלה מציע או בעד מה שיושב ראש ועדת הכספים מציע?

ישראל כץ: זו הצבעה מצפונית.

אלי גולדשמידט: אני מודה לשר התעשייה והמסחר ולאנשי משרדו על הצגת הדברים.

אלי גולדשמידט: (חה"כ שלום שמחון מ"מ היושב ראש) שינויים בתקציב לשנת 1999

שלום שמחון: העברה תקציבית מס' 271.

ישראל כץ: חברת הכנסת לימור לבנת לא ידעה באיזה שעה יהיו ההצבעות.

שלום שמחון: היושב ראש הודיע שזה יהיה ב- 12.

ישראל כץ: נכון, היא אכן הגיעה ואמרו לה שהדיון נדחה.

ראובן חורש: בהעברה זו אנחנו מבקשים להעביר 15 מיליון שקל מקרן מו"פ לתוכנית החממות.

ראובן חורש: שני המפעלים האלה הם בתחום לשכת המדען הראשי.

ראובן חורש: יש לנו התחייבויות קודמות לתוכנית החממות, כלומר, התממשו הציפיות וצריך לעשות את ההעברה הזאת.

ראובן חורש: ההעברה השניה המתבקשת היא העברה של 8.4 מיליון שקל מימון קרן ישראל-בריטניה.

ראובן חורש: זאת קרן שיתוף פעולה טכנולוגי תעשייתי שההסכם להקמתה נחתם לפני חודש בביקור השר בלונדון.

ראובן חורש: מועצת המנהלים כבר התכנסה ופרוייקטים מתחילים לזרום.

ראובן חורש: אנחנו צריכים להכניס עכשיו את התזרים של השנה הקרובה.

ראובן חורש: קרן השיווק וחונכות עסקית, שהן שתי תוכניות שמנוהלות על ידי מינהל המימון, צריך להעביר 3 מיליון בהוצאה בהרשאה להתחייב מקרן השיווק לחונכות עסקית.

ראובן חורש: שניהם מטפלים בעצם בעסקים קטנים בהיבטים שונים שלהם מבחינת תוכנית שיווק פרופר ואחת בחונכות עסקית, כלומר מתן יעוץ עסקי לאותם מפעלים קטנים.

ראובן חורש: ההעברה האחרונה שאנחנו מבקשים היא תמיכה בהכשרת כוח אדם במפעלים באזורי פיתוח.

יוסף יצחק פריצקי: אתה מוריד 3.5 מיליון מהרשות לעסקים קטנים.

יוסף יצחק פריצקי: למה?

ראובן חורש: הכספים האלה ברשות לעסקים קטנים מיועדים בעצם לאותן מטרות שמייעדת אותן הרשות לעסקים קטנים.

ראובן חורש: זה פשוט בתוכניות שעדיין נמצאות בפעולה שהפירוט שלהם נמצא כאן.

יוסף יצחק פריצקי: מה ניצלת בתקנה הזאת?

איתן קופרשטוך: קרוב ל- 16.5 מיליון מתוך 20.

איתן קופרשטוך: אנחנו למעשה לא משנים פעילות.

רוני מילוא: אני מבקש לשאול בקשר להעברה ממו"פ לחממות.

רוני מילוא: האם זה לא אותו סעיף?

ראובן חורש: זאת העברה פנימית.

ראובן חורש: הכל בתוך סעיף המדען.

שלום שמחון: אני מעמיד את ההעברה הזאת להצבעה.

שלום שמחון: מי בעד?

שלום שמחון: הצבעה בעד - הרוב החלטה: פניה מספר 271 אושרה.

שלום שמחון: פניה מספר 364 היא בקשה חוזרת.

איוור קרשנר: אתמול לא הצביעו על הפניה הזאת.

איוור קרשנר: הדיון בזה נדחה מאתמול.

ראובן חורש: המשרד נדרש, במסגרת המימשק שלו עם עסקים קטנים, לעשות קמפיין להכנה לבאג 2000.

ראובן חורש: אתם שומעים את הקמפיין הזה כל הזמן ברדיו.

ראובן חורש: בדקנו ומצאנו שאין מוכנות של העסקים הקטנים בעניין באג 2000.

ראובן חורש: בוועדת התיאום בראשותו של השר רמון, המשרד קיבל על עצמו את הטיפול באותם עסקים קטנים.

אמנון כהן: אבל העברנו לכך כבר תקציב.

ראובן חורש: אני לא יודע לגבי התקציב שהועבר לשר רמון ואני לא יודע אם זה חופף אחד את השני.

ראובן חורש: המשרד שלנו התבקש לתת חצי מיליון שקלים ממקורותיו.

אמנון כהן: לפני עשרה ימים העברנו 2 מיליון שקל למשרד ראש הממשלה לנושא באג 2000.

אמנון כהן: הסבירו לנו שזה משקף את כל המשרדים.

אמנון כהן: לכן לא ייתכן שעכשיו כל משרד יביא לנו פניה בנושא.

יוסף יצחק פריצקי: לפני פחות מחצי שעה הסברתם לכולנו על המצב הקשה של התעשייה בישראל.

יוסף יצחק פריצקי: אתה תצטרך לשכנע אותי טוב מאוד שאתה מבקש להוריד מעידוד סחר חוץ 215 אלף שקל לקמפיין באג 2000 שלא תתנוסס עליו תמונה של השר רן כהן.

יוסף יצחק פריצקי: זאת אומרת, כל הוועדה כולה ללכת איתך בנושא עידוד תעשייה, אבל כשאני רואה שמשקיעים במערך הסברה ויחסי ציבור חצי מיליון שקל, אני רוצה לדעת אם יש תוכנית, מה התוכנית, איזה מערך, איזה הסברה.

לימור לבנת: העברנו למשרד ראש הממשלה ואמרו לנו שזהו.

יוסף יצחק פריצקי: שוכנעתי על ידי השר רן כהן שאסור לקצץ במשרד הזה.

יוסף יצחק פריצקי: דבר שני, אתה מוציא מהרזרבה ומוסיף 672 אלף למינהל לשירותים כלליים.

יוסף יצחק פריצקי: האם אפשר לקבל פירוט לאן זה הולך?

לימור לבנת: אני רוצה להזכיר לחברי הוועדה שאנחנו אישרנו 2 מיליון שקל למשרד ראש הממשלה.

לימור לבנת: אמרו לנו שבזה זה נגמר ולכן השאלה מדוע צריך פעמיים.

לימור לבנת: אני רוצה להסב את תשומת לב חברי הוועדה שחצי מיליון השקלים האלה, בגלל שאנחנו ב- 24 בנובמבר, מיועדים כנראה לחודש אחד.

לימור לבנת: אני יכולה לומר לכם, כמי שעסקה בפרסום במשך הרבה שנים, שחצי מיליון שקל לחודש אחד, זה הרבה כסף.

לימור לבנת: זה המון כסף.

לימור לבנת: זה הרבה הרבה יותר ממה שצריך בשביל איזשהו קמפיין של משרד התעשיה והמסחר בלבד לחודש ימים.

לימור לבנת: לכן אני מציעה לוועדה לא לאשר את זה.

לימור לבנת: הליכוד יתמוך בבקשה אם תפרידו אותה ותגישו את זה בלי החלק הזה.

גד לוין: בקשר לשאלה לסכום לשירותים המרכזיים.

גד לוין: סעיף הפרסומים נמצא בשירותים מרכזיים ולכן ההוצאה לקמפיין היא חצי מיליון מתוך 672 אלף מתוך השירותים המרכזיים.

ישראל כץ: אבל לאן זה הולך?

יוסף יצחק פריצקי: תגידו מה עושים עם החצי מיליון?

יוחנן לוי: ועדת השרים לענייני באג 2000, החליטה להשקיע 2 מיליון שקל בפרסום, כדי להרגיע את הציבור בנושא באג 2000 לקראת סוף השנה.

יוחנן לוי: בו זמנית הופיעו בפני הוועדה נשיא מייקרוסופט ואחרים שאמרו שלב הבעיה היום היא בעצם בעסקים הקטנים.

יוחנן לוי: העסקים הקטנים האלה יכולים לגרום לאנדרלמוסיה, כי מדובר על מאות אלפי עסקים קטנים שקשה מאוד להגיע אליהם והדרך היחידה היא ליידע אותם.

יוחנן לוי: אנחנו עם לפ"מ התחלנו לפני כחודשיים פרסום בעיתונות וברדיו, כי הציגו את זה כקטסטרופה אם לא ייעשה כלום.

לימור לבנת: בלי שנאשר?

יוחנן לוי: עסקים קטנים זה בתחום משרד התעשייה ולכן ביקשו שמשרד התעשייה יקח את האחריות לקמפיין שנוגע למגזר של העסקים הקטנים וליידע אותנו לנושא באג 2000, וזה מה שעשינו.

שלום שמחון: התשובות טובות פחות טובות יותר, זה לא משנה.

שלום שמחון: אני מעמיד את זה להצבעה.

יוסי כץ: יש לי הצעה.

יוסי כץ: התעליתי ואחרים אמרו שנעזוב מפוליטיקה וניאבק עבור משרד התעשייה והמסחר.

יוסי כץ: אני מציע למנכ"ל להציע שמתוך ה- 500 אלף לפרסום, 400 אלף יעברו לאופקים, בית-שאן וטובה זנגריה, ו- 100 אלף לפרסום שלא שומעים עליו בכלל.

יוסי כץ: זאת תהיה דוגמה למגמה של שינוי בסדר העדיפויות.

יוסי כץ: על הפרסום הזה לא שמעו ואם הוא התחיל בלי אישור, זה חמור.

שלום שמחון: אני מעמיד את פניה 364 להצבעה.

שלום שמחון: מי בעד?

שלום שמחון: הצבעה בעד - 6 נגד - 3

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש רוויזיה על ההצבעה.

שלום שמחון: אנחנו נקיים יותר מאוחר את הרוויזיה.

אלי גולדשמידט: בעוד שתי דקות נעשה את ההצבעות על הרוויזיות, כדי שתוכלו לגייס חברים.

אלי גולדשמידט: אנחנו פותחים בסדרת רוויזיות - -

שלום שמחון: איוב קרא לא יכול להצביע.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת מאיר שטרית ביקש להתקזז עם חבר הכנסת אמנון כהן.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת שטרית פנה אליי ואמר שהוא לא יוכל להיות בזמן הרוויזיות ולכן הוא מבקש להתקזז עם אמנון כהן.

אלי גולדשמידט: אז מה, אתם רוצים להביא מישהו אחר במקום מאיר שטרית?

ישראל כץ: עם כל הכבוד לכם, אל תתערבו ביחסים בינינו.

ישראל כץ: הודענו לאמנון כהן שהקיזוז מבוטל.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת אמנון כהן, הודיעו לך שהקיזוז מבוטל?

אמנון כהן: לא.

ישראל כץ: אני הודעתי לו.

אמנון כהן: הקיזוז לא איתי, אלא עם הסיעה שלי.

אלי גולדשמידט: אתה לא רואה שעכשיו יש שלושה חברי כנסת של הליכוד מול שניים של ש"ס?

לימור לבנת: הקיזוז היה בין חבר הכנסת מאיר שטרית לחבר הכנסת אמנון כהן.

אלי גולדשמידט: לא זאת היתה הכוונה.

אלי גולדשמידט: הכוונה היתה שאיש סיעת הליכוד יתקזז עם איש סיעת ש"ס.

אלי גולדשמידט: אבל אם אתם מתעקשים, אני לא מתווכח איתכם.

שלום שמחון: חבר הכנסת שטרית פנה אליי וביקש קיזוז.

שלום שמחון: הסיכום בינינו היה שמסיעת ש"ס יצביעו שני חברי כנסת ולא שלושה, תמורת הקיזוז שלו, כך שזה בכלל לא משנה - -

ישראל כץ: זה לא מה שהוא אמר לי.

אלי גולדשמידט: אבל הוא יושב ראש האופוזיציה.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת שטרית פנה בשם האופוזיציה.

ישראל כץ: מה הקשר?

ויצמן שירי: אתה רואה אלי, אתה יותר מדי דמוקרט, הסברתי לך את זה כבר אלף פעם.

לימור לבנת: חבר הכנסת שטרית הודיע שהוא מקוזז עם חבר הכנסת אמנון כהן.

לימור לבנת: אם מאיר שטרית הודיע שהוא מקוזז עם אמנון כהן וכל עוד הוא לא כאן ולא סוכם שהקיזוז מופר, אז יש קיזוז.

אלי גולדשמידט: אם כך אנחנו עוברים להצבעות על הרוויזיות שביקשה חברת הכנסת לימור לבנת.

אלי גולדשמידט: המשמעות היא שמי שבעד הבקשות התקציביות צריך להצביע נגד הרוויזיה, ומי שנגד הבקשות התקציביות צריך להצביע בעד הרוויזיה.

אלי גולדשמידט: אנחנו מדברים על סדרה של רוויזיות בנושא לשכות השרים רמון, מלכיאור ופרס.

אלי גולדשמידט: מי בעד ומי נגד הרוויזיה על בקשה תקציבית מס' 281-2ב' , שזה מימון לשכות השרים.

אלי גולדשמידט: הצבעה נגד - 7 בעד - 3 נמנעים - 1 החלטה: הרוויזיה לא אושרה ולכן הבקשה מאושרת.

אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים לרוויזיה על הפניה התקציבית בעניין המשרד לשיתוף פעולה אזורי - 304-5א'.

אלי גולדשמידט: מי בעד ומי נגד הרוויזיה?

אלי גולדשמידט: הצבעה נגד - 10 בעד - 3 נמנעים - אין החלטה: הרוויזיה לא אושרה ולכן הבקשה אושרה.

אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים לרוויזיה על בקשה תקציבית מס' 311 - שינויים פנימיים במשרד ראש הממשלה.

אלי גולדשמידט: אני רוצה להזכיר, מדובר בלשכת גב' לאה רבין, לשכתו של שמעון פרס מהתקופה טרם היותו שר והנושא של אמרכלות.

אלי גולדשמידט: מי בעד ומי נגד?

אלי גולדשמידט: הצבעה נגד - 6 בעד - 2 נמנעים - 2 החלטה: הרוויזיה לא אושרה והבקשה אושרה.

אלי גולדשמידט: עכשיו אנחנו עוברים לסדרה של רוויזיות שאני ביקשתי על בקשות שנפלו.

אלי גולדשמידט: אנחנו מתחילים ב- 259-60ב' לגבי שכר השוטרים.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת פריצקי העלה את שאלת בתי המעצר.

אלי גולדשמידט: מי נגד ומי בעד?

אלי גולדשמידט: הצבעה נגד - 3 בעד - הרוב החלטה: הרוויזיה אושרה.

אלי גולדשמידט: עכשיו אנחנו נצביע על שתי הבקשות עצמן.

אלי גולדשמידט: מי בעד ומי נגד?

אלי גולדשמידט: הצבעה בעד - 7 נגד - 3 החלטה: פניות 259-60ב' אושרו.

אלי גולדשמידט: אנחנו נצביע עתה על רוויזיה לפניה מס' 363 של משרד התמ"ס, לגבי העלאה של 4.8% בשכר.

אלי גולדשמידט: הבקשה נפלה ואני ביקשתי רוויזיה.

אלי גולדשמידט: מי נגד הוויזיה ומי בעד?

אלי גולדשמידט: הצבעה נגד - 2 בעד - הרוב החלטה: הרוויזיה אושרה.

אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים להצבעה על פניה מס' 363.

אלי גולדשמידט: מי בעד ומי נגד?

אלי גולדשמידט: הצבעה בעד - הרוב נגד - 2 נמנעים - 1 החלטה: פניה מס' 363 אושרה.

אלי גולדשמידט: פניה מס' 373 - שינויים בתמיכות במשרד התמ"ס.

ישראל כץ: מדובר כאן בקיצוץ של 96 מיליון למענקים בהשקעות ליו"ש ועזה.

אלי גולדשמידט: ולאן זה עובר?

אלי גולדשמידט: מדובר על העברת 500 אלף שקל למימון פרוייקטים טכנולוגיים של עולים חדשים, 200 אלף שקל לרשפ"ת - -

ישראל כץ: הסעיף המרכזי הוא שינויים פנימיים.

אלי גולדשמידט: המקור הוא קיצוץ של 96 מיליון שקל ביש"ע והעברה של הסכומים האלה לאזורי פיתוח.

אלי גולדשמידט: אני רוצה לחזור על מה שהוסבר לנו - לא מדובר כאן בעניין פוליטי, אלא על מיצוי של הבקשות.

אלי גולדשמידט: לא היה מיצוי של הבקשות ביש"ע ולעומת זה היו בקשות - -

לימור לבנת: לא טיפלו בהם, כי השר רן כהן , מהרגע שהוא נכנס לתפקידו, נתן הוראה לא לטפל בבקשות האלה.

אלי גולדשמידט: מי נגד הרוויזיה ומי בעד?

אלי גולדשמידט: הצבעה נגד - 5 בעד - 6 החלטה: הרוויזיה התקבלה.

אלי גולדשמידט: מי בעד אישור פניה מס' 373?

אלי גולדשמידט: הצבעה בעד - 6 נגד - 5 החלטה: פניה מס' 373 אושרה.

אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים לרוויזיה על ההצבעה על פניה 364 בנושא הפרסום של באג 2000 במשרד התמ"ס .

אלי גולדשמידט: הרוויזיה התבקשה על ידי חבר הכנסת פריצקי.

אלי גולדשמידט: הצבעה נגד - 7 בעד - 4 החלטה: הרוויזיה לא התקבלה ולכן פניה 364 אושרה.

רוני מילוא: אני מבקש להוסיף אותי לתומכי הרוויזיה.

אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים לפניה מס' 321א' שכבר נפלה פעם אחת.

אלי גולדשמידט: מדובר בשינויים פנימיים במשרד השיכון - 18 מיליון בהרשאה להתחייב ו- 7 מיליון שקל בהוצאה מתוכנית בניה להשכרה, לדברים הבאים: 500 אלף שקל בהרשאה להתחייב ו- 243 אלף שקל בהוצאה להשתתפות במימון הקמת מוסדות ציבור ומבני דת.

אלי גולדשמידט: 12 מיליון שקל בהרשאה להתחייב ו- 1.3 מיליון בהוצאה לבניה כפרית.

אלי גולדשמידט: 6 מיליון שקל בהרשאה להתחייב ו- 5.5 מיליון שקל בהוצאה לאבטחה במזרח ירושלים.

מאיר פרוש: לאוצר לא חסר את אותם 6 מיליון שקל בשביל אבטחה במזרח ירושלים וזה יותר מאבק נגד הסעיף עצמו, נגד דיור להשכרה.

מאיר פרוש: אמרתי לחבריי שאני אצביע נגד, כי הייתי במשרד השיכון והובלתי את הדבר הזה.

מאיר פרוש: זה דבר שהאוצר היה צריך לעשות, הוא היה צריך למצוא את אותם 6 מיליון שקל לאבטחה במזרח ירושלים, כדי שישראל כץ או נחום לנגנטל ירגישו טוב בהצבעה.

מאיר פרוש: במשך 50 שנה, הציבור הדתי לא נהנה משום דירה ציבורית, לעומת 110 אלף יחידות ציבור.

ישראל כץ: גם ביש"ע יש ציבור דתי והצבעתם לקצץ לו.

משה גפני: אני מבין שמדובר בפניה תקציבית חדשה ולכן אני מבקש לשאול שאלה.

משה גפני: אני מבין מה זה הוצאות לאבטחה במזרח ירושלים, אבל אני לא מבין מה זה הוצאה לבניה כפרית ומה זה הוצאה להשתתפות במימון הקמת מוסדות ציבור ומבני דת.

אריאל לוין: בהשתתפות במימון הקמת מוסדות ציבור ומבני דת יש הרשאה להתחייב של 34211 ויש הגדלה של פעילות בהרשאה להתחייב ב- 500 אלף שקל.

אריאל לוין: זה מיועד לשתי תקנות: מבני דת ומוסדות ציבור.

אריאל לוין: זה מיועד למוסדות ציבור, לשכונות שנבנו לפני 89'.

אריאל לוין: ההוצאה היא ההוצאה שתצא בגין ההתחייבות.

משה גפני: מה זה מבני דת?

אריאל לוין: הסעיף התקציבי מחולק לשניים - -

משה גפני: הכסף הזה לא מיועד למבני דת.

אריאל לוין: זה לא מיועד למבני דת.

אריאל לוין: מבני דת מתוקצב בנפרד במסגרת הוועדה הבין-משרדית.

אריאל לוין: פה זה הסעיף הכללי שנקרא: מוסדות ציבור ומבני דת.

משה גפני: מה זה בניה כפרית?

אריאל לוין: בניה כפרית זה תכנון ותשתיות.

אלי גולדשמידט: מי בעד אישור הפניה?

אלי גולדשמידט: הצבעה בעד - 10 נגד - 1 נמנעים - אין החלטה: פניה מס' 321א' אושרה.

אלי גולדשמידט: פניה מס' 379.

לליב ברעם-אלקיים: הפניה מורכבת משני חלקים: חלק אחד - הגדלה של ההוצאה המותנית בהכנסה מ- 42 מיליון שקל.

לליב ברעם-אלקיים: ההגדלה היא בגין החזרי פיתוח שאנחנו יודעים כרגע בדיוק איזה הכנסות יכנסו עד סוף השנה, ובהתאם לזה נעשית ההגדלה של התקציב, על מנת להבטיח את המקורות לביצוע.

לליב ברעם-אלקיים: החלק השני של הפניה מעביר בין תוכניות בתקציב ההמשכי ונועד לממן פסקי דין ומה שנקרא מימוש התחייבות רכישה.

משה גפני: מה זה תשתיות לבניה חדשה ומה זה אלעד?

לליב ברעם-אלקיים: התקציב בפרוייקטים גדולים מתנהל כתקציב סגור, כלומר, יש תוכנית נפרדת.

לליב ברעם-אלקיים: כמו לדוגמה מודיעין או אלעד.

לליב ברעם-אלקיים: כל יתר הפיתוח בישובים ברחבי הארץ בבניה העירונית, כולו נעשה מהתוכנית שנקראת: תשתיות לבניה חדשה.

ויצמן שירי: זה מימון ביניים וזה חוזר בחזרה בגמר הבניה.

אלי גולדשמידט: מי בעד אישור הפניה?

אלי גולדשמידט: הצבעה בעד - הרוב החלטה: פניה מס' 379 אושרה.

אלי גולדשמידט: פניה מספר 386 - תיאום פעולות בשטחים.

נחום לנגנטל: אני מבקש את אישורה של הוועדה להחלטה של הוועדה לשוק ההון.

נחום לנגנטל: זה אומר שאפשר למכור מכירות כאילו בהשאלה, של אדם שיש לו סטוק.

איוור קרשנר: מדובר בתקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות.

איוור קרשנר: זה כבר אושר.

אלי גולדשמידט: ליתר ביטחון נאשר את זה עוד פעם.

נחום לנגנטל: אני מבקש את אישורה של מליאת הוועדה.

נחום לנגנטל: הנושא השני זה הנושא של הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות.

נחום לנגנטל: הביאו הצעה לגבי הקטנת ההון העצמי והקטנת הביטוח בין החברות המבוטחות הקטנות.

נחום לנגנטל: אני עשיתי פשרה בין הברוקרים הקטנים והגדולים וקצת הגדלתי - עשינו מדרגות קצת שונות ובהבנה בין כולם סיכמנו שכך נעבוד במשך שנה אחת.

נחום לנגנטל: ההחלטה הזאת התקבלה פה אחד בוועדת המשנה.

ישראל כץ: אין לי שום נייר בקשר לכך, אני לא יכול לדון על דבר שאני לא רואה.

אלי גולדשמידט: אני מבקש להעלות את זה בתחילת הישיבה מחר.

אלי גולדשמידט: אנחנו חוזרים לפניה מספר 386.

גיא שמי: מדובר בשינויים פנימיים בתקציב תיאום הפעולות בשטחים שעיקרם השלמת התקציב השנתי הנדרש לליווי תוצרת פלסטינית ממעבר ארז.

ישראל כץ: הכוונה לפיקוח החקלאי?

גיא שמי: לא.

גיא שמי: זה ליווי ביטחוני.

גיא שמי: את הפעולה הזאת לא עושה המשטרה אלא היחידה לתיאום פעולות בשטחים באמצעות חברה אזרחית.

ישראל כץ: חברה אזרחית שהצבא שוכר?

ישראל כץ: זה תמיד היה כך?

גיא שמי: זה לא הצבא, אלא המינהל האזרחי.

ישראל כץ: מדוע לא להשתמש בפיקוח החקלאי שקיים?

גיא שמי: פיקוח חקלאי זה לדברים לא ביטחוניים.

גיא שמי: זה נושא ביטחוני שאי אפשר, עם כל הרצון הטוב, לחשוף.

עופר חוגי: אתה לוקח יחידה פרטית?

עופר חוגי: (חה"כ נחום לנגנטל מ"מ היו"ר)

גיא שמי: אני לוקח חברה אזרחית.

גיא שמי: אלה שינויים פנימיים בתקציב תיאום הפעולות בשטחים לקראת סוף השנה, אז רואים באיזה יחידות יש עודפים ועושים שינויים פנימיים על פי סדרי עדיפויות שלהם.

נחום לנגנטל: מי בעד אישור פניה 386?

נחום לנגנטל: הצבעה בעד - 5 נגד - אין החלטה: פניה מס' 386 אושרה.

נחום לנגנטל: פניה מס' 369 - שר האוצר מציע שינויים בתקציב הוצאות חירום אזרחיות ומבקש אישורה של ועדת הכספים של הכנסת על כך, בהתאם לסעיף 11 לחוק יסודות התקציב, כמפורט בתדפיס המצורף בזה.

נחום לנגנטל: אלה שינויים פנימיים בתקציב הוצאות חירום אזרחיות.

גיא שמי: מדובר בשינויים פנימיים בתקציב הוצאות חירום אזרחיות.

גיא שמי: עיקר השינוי הוא שינוי טכני בהעברה של 10 מיליון שקל מאותה תוכנית לאותה תוכנית.

גיא שמי: פשוט פתחו בטעות תוכנית ישנה שלא היו צריכים לפתוח וההעברה היא רק טכנית.

גיא שמי: אפשר לראות שמעבירים 10 מיליון מתוכנית אחזקת מרכיבי ביטחון לתוכנית באותו שם.

יעקב ליצמן: באיזה ישובים?

גיא שמי: מדובר בתוכנית אחזקת מרכיבי ביטחון בכל הארץ.

נחום לנגנטל: מי בעד אישור הפניה?

נחום לנגנטל: הצבעה בעד - הרוב החלטה: פניה מס' 369 אושרה.

נחום לנגנטל: פניה מס' 354 - הרפרנט אינו נוכח.

נחום לנגנטל: פניה מס' 361 .

אלעד תמרי: זה הפשרת רזרבה להתייקרויות שכר.

ישראל כץ: תשומות כוח אדם.

ישראל כץ: זה להתייקרויות שכר או למשרות ותקנים חדשים?

אלעד תמרי: אין כאן שום משרה ותקנים חדשים, הכל הולך להתייקרויות שכר.

נחום לנגנטל: מי בעד אישור הפניה?

נחום לנגנטל: הצבעה בעד - הרוב החלטה: פניה מס' 361 אושרה.

נחום לנגנטל: פניה מס' 362 - משרד התיירות.

אלעד תמרי: מדובר בשינויים אחרונים לשנה בתקציב הפיתוח של משרד התיירות.

אלעד תמרי: מדובר בקידום פרוייקטים לפי קצב הביצוע שלהם והחזרת כספים שנלקחו מהם בהעברות הפנימיות.

אלעד תמרי: כל הכספים שנלקחו משם נלקחו לטובת - -

ישראל כץ: למה מקזזים בנגב?

אלעד תמרי: אין כרגע פרוייקטים בנגב.

אלעד תמרי: בתחילת השנה העבירו לשם כספים.

נחום לנגנטל: מי בעד אישור פניה 362 ?

נחום לנגנטל: הצבעה בעד - 2 נגד - 2 אם כך, אני מבקש רוויזיה.

אלעד תמרי: אין כרגע פרוייקטים.

ישראל כץ: זה מדהים שאין שום פרוייקטים בנגב.

נחום לנגנטל: פניה מס' 376.

אלעד תמרי: מדובר בשינוי בין תוכניות בתקציב משרד התיירות השוטף.

אלעד תמרי: השינוי נועד בעיקר לתוכנית שיפוץ ושידרוג מלונות לקראת שנת 2000.

ישראל כץ: מה עם חוף "כינר", הוא מופיע כאן בתוכנית?

אלעד תמרי: יש תוכנית מיוחדת בסך 50 מיליון שקל לטובת העניין הזה.

אלעד תמרי: יש פה גם שינוי ממענק הון להשקעה, כדי לעמוד בהתחייבויות הקיימות.

ישראל כץ: מורידים בפעולות שיווק תיירות זרה ומוסיפים לשכות בחוץ-לארץ?

אלעד תמרי: מוסיפים לשכר - -

ישראל כץ: מינהל מוסיפים, כוח אדם מוסיפים.

יעקב ליצמן: מה זאת אומרת שמורידים ממענקים על פי חוק ומעבירים את זה שלא על פי חוק.

אלעד תמרי: מעבירים את זה לא על פי חוק בהתאם לקצב הביצוע בפועל.

נחום לנגנטל: זה תמיד כך.

נחום לנגנטל: מגיעים לחודשים נובמבר-דצמבר ובדברים שלא היו ביצועים מנצלים את הכסף למה שכן היו בו ביצועים.

נחום לנגנטל: ככה בנו את כל כביש 4, עם כל העודפים של כל הארץ.

ישראל כץ: אבל כאן הכל עובר למינהל.

נחום לנגנטל: מי בעד אישור הפניה?

נחום לנגנטל: הצבעה בעד - 2 נגד - 2 אם כך, אני מבקש רוויזיה.

ישראל כץ: זה חמור שערב שנת 2000 זה מה שקורה.

נחום לנגנטל: אני מודה למשתתפים, הישיבה נעולה.

נחום לנגנטל: - - - - - - - - -