ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 44, 1999-11-09 10:00

אלי גולדשמידט: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

אלי גולדשמידט: שמעתי ממנכ"ל בית הנשיא, שהנשיא מנותח בשעה זו.

אלי גולדשמידט: אני מאחל לו שיהיה בריא ושיחזור לעצמו כמה שיותר מהר.

אלי גולדשמידט: הוא צריך לעשות עוד הרבה דברים טובים למדינה.

אלי גולדשמידט: אני מקווה שהסקירה לא תארך הרבה זמן, כי אין מחלוקות סביב תקציב בית הנשיא.

אלי גולדשמידט: בהזדמנות זו אני מבקש שתספר לנו, מעבר להיבט התקציבי, על סוג הפעילות שבית הנשיא עוסק בה.

אריה שומר: אני שמח להיות פה, ואם אתם יזמתם את זה, אני שמח עוד יותר, כי המינוי שלי הוא מינוי של ועדת הכספים ולא מינוי של מישהו אחר.

אלי גולדשמידט: אנחנו יכולים גם להדיח אותך?

אריה שומר: אתם יכולים לעשות כל דבר.

אריה שומר: אני חושב שזה דבר טוב להיפגש עם ועדת הכספים.

שלום שמחון: מדוע המינוי שלך הוא מינוי של ועדת הכספים?

אריה שומר: הוא לא מינוי של ועדת הכספים, אך הוא צריך את אישור של ועדת הכספים.

אריה שומר: בסעיף התקציב אנחנו מתמקדים בלשכה שמונה את הנשיא ואותי ברמה התפקודית, יחד עם רעיית הנשיא.

אריה שומר: לאחר מכן יש לנו את כל הפרק של המשק, של המינהל, מחלקת חנינות ומחלקת פניות ציבור.

אריה שומר: מחלקת החנינות קיבלה בשנה שעברה חיזוק, מאחר שבשנת היובל מספר הבקשות לחנינות גדל מעל ומעבר ויש להם השלכות אפילו לשנת 2000, כי הבקשות שהוגשו היו בסדרי גודל של 3,000-4,000 בקשות, דבר שלא קיים בזמן רגיל.

אריה שומר: כמובן שיש לכך השלכה תקציבית.

אלי גולדשמידט: אני מוכרח לומר לך שבניגוד לתקציבי משרדים אחרים, שאנשים נכנסים לכאן חמורי סבר, לתקציב הזה אנשים נכנסים עם חיוך.

אריה שומר: לנושא החנינות נתנו עדיפות גדולה לטיפול, כי הלחצים היו קשים מאוד.

אריה שומר: יש כאלה שנהנו מזה ויש כאלה שאולי עוד ייהנו.

אריה שומר: המצב הוא לא פשוט, אבל אנחנו משתדלים לעשות את זה כמה שיותר.

אריה שומר: זו עבודה דיי קשה בעניין הזה.

אריה שומר: אנחנו בקשר עם משרד המשפטים ולא הפסקנו את הלחץ בנושא של שנת ה- 50, שקיבל את העדיפות העליונה ועד סוף השנה יש לנו תקציב לעניין הזה.

אריה שומר: לגבי פניות ציבור, הלחצים הם הרבה יותר קשים.

אריה שומר: לתפקוד של הנשיא בנושאי חברה, דברים שאולי לא כל כך רואים בתקציב, יש לו משמעויות תקציביות.

אריה שומר: הנכים היו אתנו בקשר במשך שלושה שבועות והנשיא שם את כל כובד משקלו, גם כשהיה בבית חולים, למען הטיפול בבעיה.

אריה שומר: נכון שכל הבעיה של הנכים היא שאלה של כסף, אבל מעבר לזה, ניסינו לטפל בזה ואנחנו שמחים שזה נפתר.

אריה שומר: הטיפול של בית הנשיא בנושאי חברה מקיף את כל התחומים בארץ.

אריה שומר: הטיפול באזרחי מדינת ישראל הערביים, הוא טיפול שקשור להרבה מאוד תחומים.

אריה שומר: יש את הטיפול בסכסוך שהיה בנצרת בין המוסלמים והנוצרים.

אריה שומר: יש טיפול במשפחות השכולות שמקבלות את טיפולן ממשרד הביטחון, אבל אם הן לא מקבלות את הטיפול הן באות לבית שלנו.

אריה שומר: בית הנשיא מטפל טיפול פרטני במשפחות בהיקף של כ- 30 אלף פניות.

אריה שומר: זה טיפול קשה מאוד, כי הטיפול נעשה דרך מוסדות הרווחה בכל העיריות.

אריה שומר: גם בעיריות יש את הטיפול במשפחה, אבל ברגע שמשפחה שמקבלת את הטיפול לא מרוצה מהרשות, היא ישר כותבת מכתב לבית הנשיא.

אריה שומר: אני חושב שהדברים האלה מקבלים את ביטויים בסיורים של הנשיא יחד עם גב' וייצמן בכל רחבי הארץ.

אריה שומר: בשבוע שעבר היינו בקרית-מלאכי.

אריה שומר: כשאתה בא לעיר כזאת ואתה שומע את המצוקה שלה, ברור שאחר כך צריך גם לטפל.

אריה שומר: מי שמכיר את פעילותו של הנשיא יודע שהוא לא רק מסתפק בביקור.

אריה שומר: אחרי ביקור כזה הנשיא מדבר עם שר האוצר, עם שר העבודה והרווחה, עם שר הבריאות.

אריה שומר: זו רק דוגמה אחת משבוע שעבר לפעילותו של הנשיא בתחומים האלה.

אריה שומר: אנחנו ממשיכים בטיפול בקשרי החוץ של המדינה, דרך אימון השגרירים וכו'.

אריה שומר: השנה הבאה, שנת המילניום, תביא לישראל הרבה אורחים.

אריה שומר: אני יכול לומר לכם שהשנה אירוח של ראשי מדינות, ואני לא מדבר על ראשי ממשלה, כי זה שייך למשרד ראש הממשלה, יהיה בהיקף גדול.

אריה שומר: האירוח יקיף בין 10 ל- 15 נשיאים, כמו הנשיא ילצין.

אריה שומר: ב4- בינואר אמורים להגיע שמונה נשיאים מחבר העמים, מאירופה וגם מקפריסין.

אריה שומר: זה אחד הדברים החשובים בעבודת בית הנשיא.

אריה שומר: אנחנו משתדלים לארח ממלכתית, בנוהל הברור, שניים-שלושה בשנה, כי זה משפיע על התקציב, ולשאר אנחנו נותנים יותר ביקורי עבודה.

אריה שומר: כמובן שאנחנו מתעסקים גם ב"אות הנשיא למתנדב", פרסים על מעשה טוב וכד'.

אריה שומר: אנחנו משתדלים לתגבר את הדברים האלה בכוחות שיש לנו.

אריה שומר: לשכת בית הנשיא מטפלת גם בנשיאים לשעבר: הנשיא קציר, הנשיא נבון ורעייתו של חיים הרצוג זכרונו לברכה.

אבשלום וילן: האם יש שוני בקריטריונים לגבי נשיאים לשעבר?

אבשלום וילן: ראיתי שהסכומים שונים אצל כל אחד.

אריה שומר: הסכומים שונים וזה בעקבות עבודתם של אנשים.

אריה שומר: אם אתה שם לב, אתה רואה שהנשיא קציר, מאחר שהוא נשען על מכון וייצמן, אומנם כתוב לו פה בתקן 1, אבל ברור שיש לו שתיים-שלוש מזכירות ואם אתה נותן לארגון קצת יותר כסף, אז הם כבר בונים את זה אצלם.

אריה שומר: הנשיא נבון עובד לבד, אין לו מכון, לכן התקן שלו הוא 4.5.

אריה שומר: אנחנו בונים את זה עם אגף התקציבים.

אריה שומר: לנשיא לשעבר מגיע נהג, מזכירה ועוד יועץ.

אריה שומר: זה בדרך כלל שלושה תקנים.

אריה שומר: לגב' הרצוג מגיע גם את אותו תקן, ואם אצלה כתוב 1, אתם צריכים לזכור שלה יש גם את המועצה לארץ ישראל יפה והתקציב שלה נבלע בארגון, אבל בסך הכל התקציב כמעט זהה לגמרי אצל כולם.

אריה שומר: אנחנו משתדלים לשמור על זה כמה שאנחנו יכולים בצד האנושי.

אריה שומר: אנחנו מארחים במשך השנה הרבה מאוד מבקרים בהרבה מאוד אירועים.

אריה שומר: במשך השנה מגיעים אלינו בין 300,000 ל- 400,000 איש, בכל מיני אירועים – סוכות, חנוכה וחגים אחרים.

אריה שומר: אנחנו משתדלים ליצור את הפעילות ולא רק להתנתק ממנה, אלא להביא לידי זה שהמודעות של בית הנשיא בחיי החברה בישראל, גם בתחומים הקשים, לא תפסיק.

אריה שומר: אני מסתפק במה שיש לנו בתקציב והנשיא אפילו הורה לי להראות גם צמצום במספר דברים.

אריה שומר: הוחלט שהשנה נחסוך במיליון שקל.

אריה שומר: חשבנו לתרום את זה לדבר מסוים, אבל נעשה את זה בעצה אחת עם אגף התקציבים.

אריה שומר: אנחנו יכולים להוציא יותר ואנחנו יכולים להוציא גם יותר.

אריה שומר: אני יכול לומר שהתקציב בנוי בצורה מאוד מאוזנת, מאוד רציני והוא משפיע בדרך כלל על חיי היום-יום, בטיפול שלנו בכל מיני נושאים.

אלי גולדשמידט: איך אתה מסביר את העובדה שההוצאה היתה למעשה 18.5 מיליון?

אריה שומר: זה היה ב- 1998.

אלי גולדשמידט: תקציב 1999 היה 22 מיליון שקלים והצעת התקציב של שנת 2000 היא 23 מיליון.

אלי גולדשמידט: זאת אומרת שיש פה הגדלת תקציב לשכת נשיא המדינה.

אריה שומר: זאת לא הגדלה, אלה זו הגדלה שאתה מקבל אותה אחר כך בשכר.

אלי גולדשמידט: אנחנו שומעים על קיצוץ פלט בכל משרדי הממשלה ותרומה של כל משרד לתקציב.

חיים בן-צרויה: מה שכתוב בחוברת שמונחת לפניכם זה מחירים נומינליים.

חיים בן-צרויה: המעבר בין 99' ל- 2000 הוא במחירים קבועים ויש קיצוץ בסדר גודל של כ- 700 אלף שקל.

חיים בן-צרויה: זה תקציב לשכת הנשיא במסגרת החלטת ממשלה.

אריה שומר: דיברתי על חנינות ועל כל הטיפול המוגבר שלנו בנושא.

אריה שומר: התקציב לזה הוא כמיליון שקל.

חיים בן-צרויה: ההוצאה של 1998 היא הוצאה במזומנים ואתם לא רואים את ההוצאה של התחייבויות בתקציב, כך שהעודף בתקציב במזומנים מחויבים הוא יותר קטן.

חיים בן-צרויה: לשכת הנשיא אינה חורגת בתקציב ובדרך כלל אינה משאירה עודפים בסדרי גודל רציניים.

חיים בן-צרויה: אלה דברים דינמיים ואם היתה נסיעה פחות לחו"ל או פחות אירוח של נשיאים, זה פחות או יותר ההפרש.

חיים בן-צרויה: שאר הדברים שהם הוצאות קבועות כמו שכר והוצאות תפעול, הם דיי קבועים משנה לשנה וההוצאות שם מבוצעות.

אריה שומר: דובר על נסיעות לחו"ל.

אריה שומר: ברור שהבקשות לנשיא המדינה לנסיעות לחו"ל הן גבוהות מאוד.

אריה שומר: מבקשים הרבה לארח אותו וזה גם מתואם בינינו לבין משרד החוץ.

אריה שומר: במאי השנה נסגור שש שנים במשרד.

אריה שומר: בסך הכל נסענו ל- 18 ארצות.

אריה שומר: צריך לזכור שזה מ- 93' ועד היום.

אריה שומר: הבקשות הן הרבה יותר ובסעיף ההוצאות אפשר להעמיס כמה שיותר.

אריה שומר: מעולם לא עשינו את זה ואמרנו שאנחנו שוקלים לגופו של עניין, בודקים מה הצורך ומה הדברים החשובים, ואם אפשר להצטמצם, אנחנו מצמצמים.

אריה שומר: אין לנו דרישות מעבר וצריך לזכור שהבקשות הן הרבה יותר גדולות.

מוחמד ברכה: מה זה 190 אלף שקל מותנה בהכנסה?

מוחמד ברכה: איזה הכנסות יש לבית הנשיא?

אנה שניידר: בין יתר התפקידים שלי אני גם יועצת משפטית של קרן יושב ראש הכנסת.

אנה שניידר: ידוע לי שקיימת קרן נשיא המדינה.

אנה שניידר: האם אתה יכול לפרט קצת לגבי מספר הפניות, מה היקף הקרן וכו'?

אריה שומר: הקרן ממומנת באמצעות האפוטרופוס הכללי.

אריה שומר: לשאלתו של חבר הכנסת ברכה – אנחנו מארחים בין 300,000 ל- 400,000 איש בשנה.

אריה שומר: אלה אנשים מכל הסוגים, מכל המוסדות וכמובן שצריך גם להגיש להם כיבוד.

אריה שומר: לפעמים אנחנו מתנים את האירוח בתשלום.

אריה שומר: אם המשטרה רוצה לארח 250 איש אצלנו, אנחנו כמארחים צריכים להגיש כיבוד, אבל אנחנו משתפים את המארגנים במימון הזה.

אריה שומר: השאלה הזאת עולה כל פעם שאני מופיע בוועדת הכספים – למה בית הנשיא צריך להיכנס בהוצאה מול הכנסה.

אריה שומר: אני מוכן לוותר על זה, אבל אני חושב שגם יהיה נכון מאוד שגוף שמבקר בבית הנשיא ישתתף באירוח.

אריה שומר: אם באים אלינו 300 ילדים חולי סרטן והעמותה אומרת שאין לה מה לשלם עבור הכיבוד של 10,000 שקל, בהחלטה שלי אנחנו מוותרים על העניין הזה.

אלי גולדשמידט: אם ראש הממשלה בא אליכם לארוחת בוקר, הוא צריך לשלם על הארוחה?

אריה שומר: הנושא של הכנסה מול הוצאה היא שאלה נכונה.

אריה שומר: אני חושב שזה חינוכי ומאוד נכון שההחלטה תהיה בידינו.

אריה שומר: אם באים אלינו גופים שיכולים לממן את זה כמו התאחדות התעשיינים, אני חושב שמן הראוי שישלמו.

אריה שומר: לדוגמה – "פרס התעשייה", אם התאחדות התעשיינים מבקשת להיות אורחת שלנו ואת הפרס נותן משרד המסחר והתעשייה, אני מעדיף לבקש מהם את הכסף.

אריה שומר: אני חושב שזה חינוכי לעשות את זה.

אריה שומר: תמורת זה, אם מגיעים מוסדות שאין להם את היכולת, אנחנו תורמים את זה.

אריה שומר: השיקול הוא שלנו.

אריה שומר: לגבי קרן הנשיא.

אריה שומר: קרן הנשיא מטפלת באלפי אנשים, ב- 30,000 פניות בשנה בממוצע.

אריה שומר: התקציב לזה הוא לא גדול.

אריה שומר: משפחה שפונה אלינו מקבלת עבור טיפול שיניים או חובות סכום מצומצם, עד כמה שאנחנו יכולים לעזור.

אריה שומר: הסכום שעומד לרשות קרן הנשיא הגיע ביוזמה שלנו, בהיגיון, דרך האפוטרופוס הכללי, בשיתוף עם אגף התקציבים.

אריה שומר: המחשבה היתה שבמקום להתחיל לבקש מכל מיני תורמים, העדפנו לעבוד בצורה מאוד מסודרת עם אגף התקציבים, מול האפוטרופוס הכללי שמקצה את הכספים לנושא רווחה.

אריה שומר: כמובן שאנחנו לא נותנים לכל אחד את הכסף, אלא העבודה נעשית במקביל.

אריה שומר: אם משפחה פונה בעניין רווחה, השאלה שלנו היא מדוע היא לא פנתה לעירייה.

אריה שומר: כדי שהיא לא תזכה בפעמיים עזרה, שתקבל גם מפה וגם מפה, אנחנו עובדים עם אותה עירייה.

אריה שומר: אנחנו מטפלים בכל הפונים, ממטולה ועד אילת, בלי כל הבדל .

אריה שומר: לקרן הנשיא יש את השם שלה ואת היחס שלה וזה טיפול מאוד פרטני בכל הנושאים שהם בחיי החברה בישראל.

משה גפני: התקציב הזה הוא שוויוני?

אריה שומר: למה הכוונה אם התקציב שוויוני?

אלי גולדשמידט: השאלה אם יש קריטריונים מסודרים - -

משה גפני: למה, אדוני היושב ראש, לא הזמנת את אמנון דה-הרטוך?

משה גפני: אמנון דה-הרטוך נתן הרצאה מאלפת ביום חמישי, איך מפא"י ההיסטורית עשתה לו "ויש" כזה, זרקה אותו לכלבים.

אלי גולדשמידט: השאלה מה הקריטריונים וכיצד זה נקבע?

אלי גולדשמידט: האם יש ועדה ציבורית שקובעת וכמה כסף יש בקרן הזאת?

אריה שומר: לגבי השאלה על שוויוניות.

אריה שומר: כל בקשה נדונה לגופו של עניין.

אריה שומר: יש לנו ועדה פנימית בבית הנשיא, ששותפים בה הנשיא, גב' וייצמן ואני עצמי שמנהל את פניות הציבור.

אריה שומר: כל שנה, גם השופט בן-דרור וגם השופט צבי טל, מקבלים דוח מדויק לאן התקציבים הולכים.

אריה שומר: אם משפחה מסוימת בקרית-שמונה נפגעה בפיצוץ או שקרה לה משהו שהיא מבקשת כספים למחייה, כמובן שזה נבדק דרך ראש העיר, דרך מחלקת הרווחה, האם אותה משפחה קיבלה פעם כסף, אם היא מטופלת במחלקת הסעד.

אריה שומר: יש פניות כמו של משפחה שמבקשת סיוע ברכישת ספר תורה או שהנשיא פגש בבית החולים אזרחית ערבייה שילדתה נפגעה והטיפול בה עולה 10,000 שקל ליום ואנחנו רוצים לתרום לה 1,500 שקל.

אריה שומר: יש פניות מדרוזים, בדואים וצ'רקסים ומכל המגזרים, פניות רבות מאוד.

אריה שומר: אני טוען שהכסף אף פעם לא מספיק.

אריה שומר: הסכום שניתן לנו הוא מוגדר מאוד, אנחנו לא מבקשים מיליונים, אלא מגדירים את הבקשות שלנו ואומרים שהקרן זקוקה ל- 7.5 מיליון שקל.

אריה שומר: הקרן נשענת על תקציב של 7.5 - -

אלי גולדשמידט: מה התקציב של קרן יושב ראש הכנסת?

אנה שניידר: 3 מיליון.

אריה שומר: תקציב פניות הציבור של בית הנשיא הוא 7.5 מיליון שקל, ולמעשה הטוב בנושא של "אות הנשיא למתנדב" זה מיליון שקל נוספים.

אריה שומר: אנחנו משתפים בנושאים האלה את הנהלת האפוטרופוס הכללי, ששותפים אתנו בכל המהלך של החלוקה התקציבית הזאת.

אריה שומר: אני חושב שניתן לעשות עוד הרבה.

אריה שומר: אני חושב שהסכומים שיש אצל האפוטרופוס הכללי הם סכומים רציניים ביותר לנושא רווחה וחברה בישראל.

אריה שומר: במשרד העבודה והרווחה למשל, התקציב של האפוטרופוס הכללי הולך לנושאים של בריאות, עבודה ורווחה.

אריה שומר: זה לא בתקציב היסודי של המשרד, אלא כתוספת.

אריה שומר: בעבר היה נהוג לפנות לכל מיני תורמים שיתרמו לקרן הנשיא ודרך זה רצו לתרום לאזרחים.

אריה שומר: הנשיא לא הגדיר את זה כך, כי ברגע שאותו תורם, שהוא לפעמים עלום שם, רוצה לחלק יחד עם הנשיא את הכסף ורוצה להחליט איפה ומה, זה לא נראה לנשיא.

אריה שומר: לכן פנינו לאפוטרופוס הכללי, בשיתוף פעולה עם הוועדה הציבורית למען עזבונות ואגף התקציבים.

אריה שומר: אני חושב שהדבר הזה רק מביא ברכה בטיפול בפונים.

עופר חוגי: אין כבר תרומות לקרן הנשיא?

אריה שומר: אין תרומות.

אריה שומר: הנשיא מתנגד לזה טוטאלית.

אריה שומר: אם אדם רוצה לתרום לקרן הנשיא והתרומה שלו היא תרומת אמת, בלי שהוא יגיד שהוא רוצה לתת לדבר מסוים, אלא הולך לפי הקריטריונים שלנו וזה נשאר עלום שם, בשבילי זה עדיף מאוד.

אריה שומר: אנחנו לא רוצים להישען על דברים כאלה.

עופר חוגי: קיבלתם תרומה מסוג כזה?

אריה שומר: לא.

אריה שומר: יש לפעמים אחד שפונה, אני שומע תמיד את הבקשות - - -

עופר חוגי: אתה לא חושב שזה הפסד?

אריה שומר: לא.

אריה שומר: אני חושב שזה רווח גדול ואני חושב שמשרד ראש הממשלה והכנסת, שיש להם גם מחלקת פניות הציבור, ראו ולמדו מאתנו.

אריה שומר: אני חושב ש"קנאת סופרים רק תרבה", הם ראו מה עושה הנשיא והם גם כנראה יעשו כמוהו.

אריה שומר: אני חושב שאלה קרנות אמיתיות שניתן לטפל באמצעותן.

עופר חוגי: אתם עוזרים גם לסטודנטים?

אריה שומר: אנחנו נותנים מלגות לסטודנטים.

עופר חוגי: בחור ישיבה שלומד לרבנות יכול גם לפנות אליכם?

אריה שומר: בחור ישיבה או דרוזים או ערבים או בדואים אזרחי ישראל שפנו אלינו, שהמשפחה היא במצוקת יום ואין לה שום אפשרות ומבקשים מלגה, אנחנו מטפלים.

אריה שומר: מלגה באוניברסיטה היא 10,000 שקל, אנחנו לא נותנים סכום כזה, אבל אם אנחנו יכולים לעזור ב- 1,500 או ב- 2,000 והוא גם מראה מאיפה המקורות הנוספים, אנחנו עוזרים.

ישראל כץ: מאיפה החיבור בין בחור ישיבה לדרוזי בדואי או ערבי?

יעקב ליצמן: הקיפוח.

עופר חוגי: בזמנו פניתי אליכם ולא קיבלתי שום מענה.

יאיר פרץ: למה לא עושים איחוד של כל הקרנות האלה?

יאיר פרץ: נראה לי אבסורד שיש היום כמה קרנות – קרן יושב ראש הכנסת, קרן משרד ראש הממשלה, במשרד העבודה יש גם קרן כזאת, שבתפקידי הקודם טיפלתי בה, וקרן הנשיא.

יאיר פרץ: מדוע צריך שתהיינה כל כך הרבה קרנות?

יאיר פרץ: הרי יש אנשים שפונים לכל הקרנות ומקבלים מכולן.

יאיר פרץ: לעומת זאת, יש אנשים שנדחים מחוסר תקציב.

יאיר פרץ: מדוע לא לאחד את כל המשאבים?

יאיר פרץ: כדאי להקים קרן אחת מכובדת שתיתן מענה על פי קריטריונים ברורים.

משה גפני: אני לא מסכים עם הרעיון הזה.

אריה שומר: אני מתנגד לכך ואני מקווה שאני אצליח לשכנע אתכם בהיגיון המינהלי והארגוני בעניין הזה.

אריה שומר: איננו מפרסמים מה בדיוק ניתן לעשות, כי אם מישהו פנה מבלוק מסוים וקיבל לטיפול שיניים 500 שקל והוא מספר את זה לשכניו, אז מבלוק של 30 משפחות, אנחנו מקבלים 20 פניות.

אריה שומר: הדבר הזה רץ בשטח, אנשים יודעים על הדברים האלה, ולכן אם בחור ישיבה יודע לפנות לקרן הנשיא על מצוקה, אם דרוזי, ערבי או בדואי מבקשים מלגות, או אזרחי ישראל מכל התחומים - -

שלום שמחון: למה הנשיא צריך להתעסק עם הדברים האלה?

אריה שומר: כי הנשיא הוא לא מוסד ייצוגי כמו שכולם חושבים, אלא לצערנו הרב אנחנו מטפלים בנושאי חברה בישראל, ואנחנו מעדיפים לטפל בזה.

אריה שומר: אנחנו לא מחפשים את המצוקות, המצוקות באות אלינו.

שלום שמחון: יש היום בממשלה שר לחברה ותפוצות ויש שר עבודה ורווחה, אולי זה תפקידם.

שלום שמחון: אני מבקש שתיקח את הדברים האלה כשיחה ולא ברמה של ביקורת.

שלום שמחון: אני חושב שבתקופה שבה הייתם בבית הנשיא, עד עכשיו, באמת הכנסתם תוכן לעבודת בית הנשיא ואין ספק שהצוות בבית הנשיא מביא הרבה כבוד למעמד הנשיא.

שלום שמחון: בלי קשר לזה, אני שואל את עצמי מדוע נשיא המדינה צריך להחליט מי בבלוק 22 בקרית-מלאכי יקבל 500 שקל לטיפול שיניים ומי לא יקבל 500 שקל.

שלום שמחון: זה נראה לי לא לעניין, לא מוסיף לכם כבוד.

שלום שמחון: יש מספיק פונקציות במדינת ישראל שצריכות להתעסק בזה.

שלום שמחון: גם הטענה שמוצגת פה לגבי קריטריונים שוויוניים, מראה שזה לא נכון שמוסד בית הנשיא נכנס לזה.

שלום שמחון: יש מספיק גופים במדינת ישראל שעוסקים בדבר הזה.

שלום שמחון: לכן עולות השאלות שנשאלות כאן.

ישראל כץ: בהמשך להערה של חבר הכנסת שמחון, רק שאני אעשה את זה באופן פורמלי, כי הדיון הוא פורמלי.

ישראל כץ: אני חושב שלא צריך לאשר את זה - -

אלי גולדשמידט: זה לא עומד לאישור.

אלי גולדשמידט: קרן בית הנשיא לא מופיע בתקציב.

חיים בן-צרויה: במסגרת הצעת התקציב, זה לא מופיע במסגרת הזאת.

ישראל כץ: אז איך אנחנו צד לעניין?

אריה שומר: ועדת הכספים לא קשורה לזה.

אנה שניידר: זה בא בעקבות שאלה שלי.

חיים בן-צרויה: דווקא בבית הנשיא זה דבר הגיוני.

חיים בן-צרויה: צריך להפריד בין התקציב נטו ישיר, שבא במסגרת הצעת התקציב שהוועדה נדרשת לאשר – זה מה שנמצא בחוברת שמונחת לפניכם.

חיים בן-צרויה: הנושא של קרן הנשיא, באמצעות השתתפות האפוטרופוס הכללי, מתוקצב במהלך השנה ויש בו מנגנון רגיל וקבוע בדומה למשרדי הממשלה, שיש פנייה מסודרת דרך ועדה עם קריטריונים מסודרים.

אלי גולדשמידט: איך ועדת הכספים מתחברת לנושא של קרן העזבונות?

משה גפני: היא מתחברת לזה כשהיא מאשרת את תקציב משרד המשפטים.

אלי גולדשמידט: קרן העזבונות מחלקת להרבה מאוד נושאים.

אלי גולדשמידט: זה כסף ציבורי - -

אנה שניידר: זה בתקציב משרד המשפטים.

יעקב ליצמן: אם כך, איפה דה-הרטוך?

אלי גולדשמידט: חלק מהתהליך שישנו פה הוא גם תהליך לימודי.

אלי גולדשמידט: דרך הדברים שאנחנו שומעים פה אנחנו נגיע לדון בקרן העזבונות וכו'.

אלי גולדשמידט: זה לא בהכרח דבר שממוקד בנושא בית הנשיא.

חיים בן-צרויה: במסגרת חוק התקציב, כספי האפוטרופוס הכללי מופיעים בהצעת התקציב במסגרת תקציב משרד המשפטים.

אלי גולדשמידט: איזה דוח ועדת הכספים מקבלת על הביצוע בקרן העזבונות?

אלי גולדשמידט: כמה כסף יש בקרן העזבונות?

חיים בן-צרויה: כ- 200 מיליון שקל בהוצאה מותנית בהכנסה.

חיים בן-צרויה: יש ועדה ציבורית שבראשה עומד שופט.

אלי גולדשמידט: אנחנו כממונים על הביקורת התקציבית, איך לנו יש נגיעה, אפילו למידע, למי חילקה קרן העזבונות וכו'?

אלי גולדשמידט: האם אנחנו מקבלים מידע כזה?

חיים בן-צרויה: אני לא יודע אם זה אפשר.

הראל בלינדה: אתם צריכים לפנות לקרן עצמה.

יעקב ליצמן: או לבדוק את זה דרך תקציבי המשרדים שמקבלים מקרן העזבונות.

ישראל כץ: אנחנו דנים כרגע בקרן הנשיא, משום שאיך שלא יהיה זה יגיע לדיוננו, אם במסגרת משרד המשפטים או במסגרת משרד אחר.

ישראל כץ: לכן, עדיף שנשאל את השאלות בנוכחות נציג הנשיא מאשר בלי נוכחותו.

יעקב ליצמן: זה הפוך.

ישראל כץ: כמי שמקבל פניות מאזרחים שאין להם, אני לא יודע לאן להפנות.

ישראל כץ: אני רואה כאן קרן של 7.5 מיליון שקל וממה שאני התרשמתי הם מחולקים ללא שום קריטריונים, זה לא אומר שנעשים דברים שליליים, ואני מניח שהמגמה היא מבורכת, אך זה ללא קריטריונים.

ישראל כץ: למה צריך שבמדינת ישראל יהיה גורם, שהוא תואמו של הנדיב הידוע, למרות שהנדיב עשה את זה מכיסו, שבא ומחלק.

ישראל כץ: קראתי בעיתון המקומי שבקרית-מלאכי הנשיא נתן 64,000 שקל ושישה מזגנים.

ישראל כץ: אני לא כופר בזכותו של הנשיא להיות מעורב, הוא גם הכריז על עצמו כראש המדינה.

ישראל כץ: דרך אגב, יש כאן סעיף מיוחד שמתקצב את זה שהוא ראש מדינה?

ישראל כץ: זה דורש תוספת תקציבית או שזה סתם עניין של פרשנות?

מוחמד ברכה: זו הגדרה על פי החוק.

ישראל כץ: בכל מקרה, מאחר שאנחנו נדון בזה במסגרת תקציב משרד המשפטים ונשאל אותם לאן הולכים כספי העזבונות, עדיף שהתשובות תינתנה עכשיו בצורה יותר מוסמכת.

משה גפני: אני רוצה לחלוק במקרה הזה על חבריי.

משה גפני: אני חושב שמי שהוא נשיא המדינה היהודית יכול לעשות פעולה של חסד מיידי.

משה גפני: אני לא נכנס כרגע לקריטריונים, שצריך לקבוע אותם, אבל צריך בעיקרון שלא יישכח בעם היהודי שצריך לעשות גם צדקה.

יאיר פרץ: אין לי כל התנגדות שכל הקרנות ירוכזו אצל הנשיא.

משה גפני: שאנשים לא ישכחו, עם כל הקריטריונים, שצריך לעשות גם צדקה לכאלה שנמצאים במצוקה מיידית.

משה גפני: לגבי הנושא של הקריטריונים.

משה גפני: אני יודע שנשיא המדינה מקבל מהאפוטרופוס את התקציב הזה שמיועד לקרן הנשיא ואנחנו נאשר את התקציב הזה במסגרת תקציב המדינה.

משה גפני: הדעות כאן בוועדה חלוקות אם קרן בית הנשיא צריכה להיות כך או אחרת.

משה גפני: הנושא עלה כבר בבג"ץ ואמר נציג היועץ המשפטי לממשלה שאי אפשר לאשר תקציב מבלי שנציג היועץ המשפטי לממשלה יחווה את דעתו.

ישראל כץ: מי זה הנציג?

שלום שמחון: דה-הרטוך.

אלי גולדשמידט: יש איזושהי תרופה שתרפא את שניכם מהענין הזה?

אלי גולדשמידט: תפסיקו להגיד דה-הרטוך.

משה גפני: אני מדבר בכל הרצינות.

משה גפני: אתמול היתה לנו ישיבת סיעה - -

יעקב ליצמן: אתה יודע מה?

יעקב ליצמן: נתחיל לומר מני מזוז.

משה גפני: מני מזוז הוא מפא"יניק.

יעקב ליצמן: אנחנו דווקא היינו בעד שיהיו קריטריונים שווים לכולם.

אלי גולדשמידט: אני מבקש לא לומר את זה על נציג היועץ המשפטי לממשלה.

משה גפני: למה, מפא"יניק זאת מילת גנאי?

אלי גולדשמידט: אלה נציגי המערכת המשפטית.

משה גפני: זה היה סתם כך, בצחוק.

אלי גולדשמידט: אבל ההומור לא משתקף בפרוטוקול.

אלי גולדשמידט: לא יודעים אחר כך שזה נאמר בצחוק.

שלום שמחון: אתמול היתה ישיבה חשובה של סיעת יהדות התורה.

משה גפני: אני מדבר עכשיו בכל הרצינות.

משה גפני: אנחנו החלטנו שנסרוק את כל תקציב המדינה.

משה גפני: אנחנו לא נוותר על העניין של השוויוניות.

משה גפני: זה נפל לידינו כמציאה משמים.

משה גפני: אנחנו לא רצינו לעשות מהפכות במדינה, 51 שנה סבלנו בשקט, אין בעיה, חיינו כך.

משה גפני: אנחנו דור אחר של יהדות התורה – אגודת ישראל ודגל התורה - -

אלי גולדשמידט: אני מבקש שלא תמשוך אנשים בלשון לגבי שוויוניות.

אלי גולדשמידט: שוויוניות היא לא רק בקבלה, היא גם בנתינה.

אלי גולדשמידט: אז בואו ניזהר.

משה גפני: מאה אחוז.

משה גפני: נתמודד על כל דבר.

משה גפני: נתמודד על ילד בן שש ועל ילד בן שבע, ולמה הוא מקבל ככה - -

אלי גולדשמידט: ועל חייל בן 18 שיושב בלבנון.

משה גפני: נכון, נתמודד על כל דבר.

משה גפני: נבדוק כמה מקבל כל הנוער במדינת ישראל, כמה אחוזים וכו'.

משה גפני: על כל דבר נתמודד.

משה גפני: אני בעד ההתמודדות הזאת.

משה גפני: ברגע שבא לכאן נציגו של היועץ המשפטי לממשלה והעלה את העניין הזה, בשבילנו זה היה ברור שזה בשביל להעמיד אותנו במצב שכאילו אנחנו מתנגדים למדינת חוק ולמדינה שוויונית, ולכן הוא בא לכאן על תקציב משרד הדתות.

משה גפני: אנחנו לא מתכוונים להרפות מהעניין הזה.

משה גפני: על כל דבר היום יש שקיפות.

משה גפני: החרדים לא הולכים לצבא?

משה גפני: הם לומדים תורה?

משה גפני: בסדר, נשב ונדון בעניין הזה.

יעקב ליצמן: בג"ץ דן בזה.

מוחמד ברכה: מה זה שייך?

מוחמד ברכה: כל אחד צריך לקבל את זכויות האזרח בצורה מוחלטת ועל פי היכולת.

יצחק סבן: היושב ראש הודה כאן שאם אנחנו מקופחים - -

משה גפני: הוא זרק הערה שהיא חשובה וצריך לתת גם עליה את הדעת.

אלי גולדשמידט: הגבתי על זה שאתם במשך הרבה מאוד שנים סבלתם מחוסר שוויוניות.

אלי גולדשמידט: אמרתי שהמושג שוויוניות הוא מושג מלא.

משה גפני: אבל לפחות שלא יאשימו אותו.

מוחמד ברכה: שוויוניות זה לא בונוס.

מוחמד ברכה: שוויוניות זה עיקרון.

אלי גולדשמידט: אל תתחבר לזה, יש הבדל.

משה גפני: הוא כן יתחבר.

אלי גולדשמידט: אתה רוצה עכשיו להיכנס לוויכוח מה המעמד ומה הבעייתיות של אזרח ערבי במדינת ישראל מול אזרח יהודי?

משה גפני: ומה המעמד של אביב גפן שמקבל תמלוגים מהמדינה הזאת ולא שירת בצבא.

אלי גולדשמידט: אני לא מחבר את זה, למה אתה מחבר את זה?

אלי גולדשמידט: הדיון עכשיו זה לא דה-הרטוך.

אלי גולדשמידט: הדיון עכשיו על קרן בית הנשיא.

משה גפני: ברגע שהעלה את זה נציג היועץ המשפטי לממשלה, כשלנו ברור למה הוא עושה את זה, אנחנו לא נכופף את ראשנו ונגיד שאנחנו מתנצלים על זה שאנחנו נגד מדינת חוק ונגד שוויוניות - -

אלי גולדשמידט: אף אחד לא אמר לכם שאתם נגד.

משה גפני: זאת היתה כוונתו של נציג היועץ המשפטי לממשלה ולא נרפה מהעניין.

משה גפני: אני לא יודע אם שמת לב, אבל אתמול במעטפה היה לי בג"ץ שאמנון דה-הרטוך, באופן פרטי, הגיש נגד החרדים בירושלים ובאיזה כינויים הוא מכנה אותנו.

משה גפני: מה דעתו של אמנון דה-הרטוך - -

אלי גולדשמידט: זה היה כאיש משרד המשפטים?

משה גפני: לא, כאיש פרטי, רק שניצל את מעמדו כדי לקבל חומר ממשרד המשפטים.

משה גפני: אם הוא היה פה הייתי מוציא את זה, אבל לא רציתי להוציא את זה שלא בפניו.

משה גפני: כך הייתי מראה את האובייקטיביות ואת השוויוניות ואת מדינת החוק שיש בלשכת היועץ המשפטי לממשלה.

יעקב ליצמן: יש לו בעיות פרטיות נגד ציבור החרדים והוא מנצל את זה.

יעקב ליצמן: הוא לא מספר את האמת.

משה גפני: בלשכת היועץ המשפטי לממשלה יש אנשים חכמים שידעו מה אנחנו מתכוונים לעשות ולכן אמרו לו: לך הביתה, תהיה בשקט.

משה גפני: על כל פנים, בנוגע לעניין הזה אנחנו לא רוצים לפנות לבג"ץ, מכיוון שאנחנו חושבים שהכנסת היא המוסד שצריך להחליט בדברים האלה.

משה גפני: כל עוד שוועדת הכספים תדון בעניין הזה באופן שוויוני, מה טוב.

משה גפני: אם לא, אנחנו נפנה לבג"ץ.

משה גפני: אני מסכים שקרן בית הנשיא צריך לתת את המלגות האלה.

משה גפני: צריך לקבוע איזה שהם קריטריונים.

משה גפני: בקריטריונים האלה אנחנו נדון כאשר יגיע התקציב של משרד המשפטים.

משה גפני: אז אפשר יהיה לדון איך נעשית החלוקה של כספי העזבונות.

משה גפני: אני חושב שגם שם לנו כדאי השוויוניות, מאוד מאוד.

עופר חוגי: אני רוצה לשאול מספר שאלות לגופו של עניין ולגופו של התקציב.

עופר חוגי: מדוע התקציב של בית הנשיא עלה?

אלי גולדשמידט: שאלתי את השאלה הזאת וההסבר הטכני הוא כזה שיש עליו למעשה קיצוץ, כי מדובר במחירים נומינליים.

עופר חוגי: אני חושב שהנשיא היה צריך להראות דוגמה אישית ולהוריד מתקציבו.

אריה שומר: אתה מתפרץ לדלת פתוחה.

אריה שומר: אני אמרתי את כל הדברים האלה בתחילת דבריי.

אריה שומר: בית הנשיא מהווה דוגמה מאוד רצינית.

עופר חוגי: בנושא של האמרכלות – יש 10 מיליון שקל.

עופר חוגי: אני מבקש לדעת לאיזה תחומים זה הולך.

עופר חוגי: כמו כן, אני רואה הבדלים בין תקציב הלשכות של הנשיאים לשעבר - -

אלי גולדשמידט: ניתנה תשובה לשאלות האלה.

יעקב ליצמן: אני דווקא חולק על חבר הכנסת גפני שצריך קריטריונים לקרן הנשיא.

יעקב ליצמן: אני חושב שזה שהנשיא מגיע לכל מיני אירועים, גם בלתי צפויים, הוא נחשף לכל מיני בעיות ששוטחים בפניו.

יעקב ליצמן: אני לא חושב שבעיה אחת היא כמו בעיה אחרת ויש בעיות אנושיות מורכבות, ולכן טוב שיש שיקול דעת לנשיא.

יעקב ליצמן: אם סומכים על נשיא, צריך לסמוך עליו גם בדבר כזה.

יעקב ליצמן: מה שכן, אני סבור שצריך לאחד את כל הקרנות.

יעקב ליצמן: אני לא רואה שום סיבה שלראש ממשלה תהיה קרן.

יעקב ליצמן: לראש הממשלה יש שרים והוא יכול דרכם להעביר.

יעקב ליצמן: אני לא רוצה שתצחקו עלינו, אני מתכוון לזה ברצינות, אנחנו מתכוונים לזה יותר ברצינות מאשר חשבתם.

יעקב ליצמן: הנושא הזה כל הזמן יעלה ואני לא רוצה שאתה, כיושב ראש הוועדה, תחשוב שיש לנו ביקורת עליך.

יעקב ליצמן: זאת לא הכוונה.

יעקב ליצמן: יש לנו בעיה עם מישהו שאמר דברים, אחד ש"בא לקלל ויצא מברך".

יעקב ליצמן: דווקא בזה, אני מברך אותך על זה שעשית את זה.

יעקב ליצמן: האי שוויון כלפי הציבור החרדי, קיים בכל המשרדים.

יעקב ליצמן: אנחנו החלטנו להתחיל לסרוק את כל סעיפי התקציב.

שלום שמחון: יש בחוק הגדרה לציבור חרדי?

יעקב ליצמן: לא שמת לב, אבל בתחילת הישיבה אמרו: חרדים, דרוזים, ערבים - -

ישראל כץ: באמת לא הבנתי למה.

ישראל כץ: 1יעקב ליצמן: לא אומרים באף מקום שאין לציבור החרדי נציג בכל מיני חברות, אבל בהצעות חוק למיניהן יש כל הזמן התייחסות לערבים, שיהיה שוויון לערבים, שוויון נשים, אבל החרדים – שום דבר.

ישראל כץ: אנחנו מחוץ לכל עסק.

אלי גולדשמידט: בוא נעשה עסק.

אלי גולדשמידט: אתם תתמכו בשוויון לנשים ואנחנו נתמוך בשוויון לחרדים.

יעקב ליצמן: אפילו שתתמוך, זה לא יעבור וגם אם זה יעבור זה לא יקוים.

יצחק סבן: ראש הממשלה בכבודו ובעצמו הצביע נגד החוק הזה.

אלי גולדשמידט: אני לא מדבר על חברות בממשלה.

אלי גולדשמידט: אני מדבר על היום-יום, בנישואים, בגירושים, עגונות וכו'.

יעקב ליצמן: שוויון נשים על פי ההלכה זה בעיה.

יעקב ליצמן: אז אל תצפה מאתנו שנלך נגד ההלכה.

יעקב ליצמן: אני מקווה עדיין ששוויון לחרדים זה לא נגד החוק.

רחמים מלול: זה נגד ההלכה הישראלית.

יעקב ליצמן: לא ראיתי אף אחד שיתמוך בזה או שבוועדה למינויים ינהגו אחרת.

אלי גולדשמידט: כשהעליתם את הבעיה של הקיפוח בנושא הסעות תלמידים במגזר החרדי - -

יעקב ליצמן: אתה עזרת באמת.

אלי גולדשמידט: יש לי הרגשה שכל הזמן נדמה לכם - -

יעקב ליצמן: אבל מצאת שצדקנו.

יעקב ליצמן: אז איך יכול להיות שמשרד האוצר משטה בנו כמה חודשים ועד שאתה התערבת לא זז שום דבר?

אלי גולדשמידט: אני רוצה להראות לך שזה לא נכון, ב- 90% מהמקרים, כי יש כאלה שעושים פוליטיקה משנאת חרדים וההיפך.

אלי גולדשמידט: אני מדבר כרגע באופן כללי.

אלי גולדשמידט: אני בטוח שכל אלה שיושבים כאן, או לפחות 90%, חושבים שצריך לתת לכל אזרח במדינת ישראל אם הוא חרדי, אם הוא ערבי, אם הוא מושבניק מאביבים, ולא משנה מה, כולם צריכים לקבל את הזכויות שמגיעות להם על פי חוק, בלי אפליה.

אלי גולדשמידט: זה לא אומר שאין אפליה, יש בטוח , כיוון שזה החיים, אבל אנחנו צריכים לתקן את זה.

אלי גולדשמידט: לדעתי זה דיי מתוקן בשנים האחרונות והמצב הרבה יותר טוב ממה שהיה פעם.

יעקב ליצמן: עד השנה.

יעקב ליצמן: השנה חזרנו אחורה כמה שנים.

מוחמד ברכה: אני שותף להערה הראשונה של חבר הכנסת ליצמן, בכל מה שקשור לעצמאותו ומעמדו של בית הנשיא.

מוחמד ברכה: אני חושב שהמערכת הפוליטית, גם הכנסת, לא צריכה לפשפש יתר על המידה בנושא הזה.

מוחמד ברכה: אומנם יש מנגנוני בקרה כמו שקיימים בבית הנשיא, אבל יש כמה דברים שהם על שולחנו של הנשיא ושל המנכ"ל שאני לא שבע רצון מהתשובות שקיבלתי.

מוחמד ברכה: אבל בכל זאת, אני חושב שיש מקום שהמערכת הפוליטית תימנע ככל האפשר מהתערבות בקביעת סדר העדיפויות של עבודת בית הנשיא.

אלי גולדשמידט: אני מבקש מנציגי האוצר שלקראת הדיון במשרד המשפטים יביאו לנו את כל הנתונים של קרן העזבונות.

יעקב ליצמן: אני מציע שזה יהיה דיון בנפרד.

אלי גולדשמידט: זה יהיה לאחר ה- 1 בינואר במסגרת הדיון על משרד המשפטים ואני מבקש שנשים את הדגש על העניין הזה.

אלי גולדשמידט: תקציב בית הנשיא לא היה בדיון בוועדת הכספים בשנים האחרונות.

אלי גולדשמידט: על פי בקשתה של חברת הכנסת לימור לבנת, אני מקיים דיון על כל משרד, על כל גורם תקציבי.

אלי גולדשמידט: כתוצאה מזה יש לנו דיון אחד על כל גורם ולא שני דיונים.

אלי גולדשמידט: בכל מקרה, בדיון על משרד המשפטים אני רוצה פירוט מאוד רחב של פעילות קרן העזבונות.

אריה שומר: שימשתי כסמנכ"ל משרד ראש הממשלה ועבדתי עם ראשי הממשלה שמיר, רבין ז"ל ופרס.

אריה שומר: אני מכיר את קרן העזבונות כבר כ- 15 שנה.

אריה שומר: קרן הנשיא לא אומצה על ידי הנשיא וייצמן, אלא היא מתקופתו של פרופ' קציר.

אריה שומר: למדנו את הנושא ואמרנו שלא נקבל את זה מנדיבות של אנשים, אלא נפנה לאפוטרופוס הכללי, מול התנאים של האפוטרופוס הכללי, מול הוועדה של בן-דרור, מול הנהלים והקריטריונים.

אריה שומר: בהצעה ארגונית שהגשתי למשרד המשפטית, למשרד האפוטרופוס והוועדה, הצעתי שכל התקציב של קרן הנשיא יהיה אך ורק מהאפוטרופוס הכללי.

אריה שומר: אני חושב שלנשיא יש מעמד מסוים בישראל ואם בקרן הנשיא יהיו 200 או 250 מיליון שקל, אזי יהיה אפשר לטפל בנושא של נכים או כמו שאנחנו מטפלים ב- 100 משפחות במושב אביבים, ש- 45 מהן נמצאות מתחת לקו העוני.

אריה שומר: אני רוצה לספר לכם שבערב יום כיפור שלחתי לשם משאית עם אוכל, בלי לחכות שאחרים יטפלו בזה.

אריה שומר: אנחנו יוזמים את הדברים האלה.

אריה שומר: היה לי את הכבוד והעונג להציג לראש הממשלה הקודם, בנימין נתניהו, את קרן הנשיא.

אריה שומר: הוא רק קינא בעניין הזה.

אריה שומר: שיתפתי פעולה עם שני מנכ"לים - איווט ליברמן ומשה ליאון - והם יודעים היטב את עבודתנו בעניין הזה.

אריה שומר: מר דן תיכון נפגש איתי על הנושא של קרן הנשיא.

אריה שומר: אמרתי לו שאין צורך בקרן יושב ראש הכנסת ואין צורך בקרן ראש הממשלה, ויש לעשות קרן אחת שתהיה בבית הנשיא עם קריטריונים ציבוריים שמלווים גם היום על ידי האפוטרופוס הכללי והשופטים בן-דרור וטל.

אריה שומר: אך מאחר שכל אחד רצה את עמדת הכוח של חלוקת הכסף, זה לא יצא לפועל.

אריה שומר: אם פונים לראש ממשלה בבקשת עזרה הוא דיי מקנא ושואל למה הוא לא יכול לעזור.

אריה שומר: אני חוזר להצעה הראשונית - לאפוטרופוס הכללי יש הרבה כסף והכסף מנוהל בצורה מסודרת ורצינית.

אריה שומר: בעבר זה היה מנוהל על ידי ועדת שרים, אך בזמנו של דן מרידור כשר משפטים, הוחלט יחד עם ועדת הכספים, שתוקם ועדה מיוחדת בראשות שופט שתהיה אחראית לכספי העזבונות.

אריה שומר: אני יכול לומר חד וחלק שהקריטריונים מנוהלים בינינו לבין האפוטרופוס הכללי מול כל מדינת ישראל, מאילת ועד מתולה.

עופר חוגי: מדוע יש שני סעיפים נפרדים לאמרכלות וללשכת הנשיא?

אריה שומר: זה נוהל של אגף התקציבים.

אריה שומר: זה לא משנה, התקציב הוא אחד, רק שיש חלוקה לסעיפים.

אריה שומר: באמרכלות כוללים את האבטחה, נקיון, סדרים של הבתים וכד'.

עופר חוגי: בתקציב הכנסת הנושא של האבטחה היה בנפרד ופה זה נכנס לאמרכלות.

אריה שומר: זה הנוהל של אגף התקציבים.

עופר חוגי: כשיש 40 תקנים לכוח אדם ויש תקציב כזה גדול, זה נראה תמוה.

אריה שומר: היו לנו 45 תקנים ובתקציב לשנת 2000 יש לנו 39.5 תקנים.

אריה שומר: זה מול 360 עובדי הכנסת.

אריה שומר: אין להשוות את עבודת הכנסת שהיא קשה.

אריה שומר: בלשכת נשיא המדינה יש 39.5 תקנים בלבד.

אריה שומר: אני לא חושב שיש עוד מינהל בישראל שמסוגל לנהל את בית הנשיא עם 39.5 תקנים.

אריה שומר: אם תמצא אחד כזה, אני אתן לך עכשיו את התפקיד שלי.

אריה שומר: אני רוצה להזכיר לכם שאני לא מבקש עוד כסף, אלא להיפך, בסופו של דבר אנחנו נותנים כסף.

אריה שומר: כבר אמרתי שאנחנו עובדים בצורה מסודרת כך שהאמרכלות מטפלת בנושאים ספציפיים, כמו דואר או ארנונה לעיריית ירושלים.

אריה שומר: אני רוצה להסב את תשומת לבכם שגם בית הנשיא משלם ארנונה לעיריית ירושלים, למרות שהוא פטור.

אריה שומר: מאז שהנשיא נכנס לתפקידו הוא קבע שגם בית הנשיא ישלם מסים.

אריה שומר: יכול להיות שאגף התקציבים לא אוהב את הדבר הזה, אבל בכל מקרה אנחנו משלמים גם ארנונה וכל המסים האחרים, כמו כל אזרח במדינת ישראל.

אריה שומר: קרן הנשיא היא פעילות רצינית שהתחילה בזמנו של הנשיא קציר.

אריה שומר: אני חושב שאסור להוציא את זה מידיו של נשיא מדינת ישראל.

אריה שומר: זה צריך להיות בית שמאחד את כל האוכלוסיה בישראל עם קריטריונים מסודרים.

אריה שומר: אני מקווה שנגיע למצב כזה שקרן בית הנשיא לא תהיה 7.5 מיליון, אלא תהיה 250 מיליון שקל.

אריה שומר: הנושא של האפוטרופוס הכללי קיים בתקציב משרד המשפטים ואתם תוכלו לקבל את התשובות הברורות לזה מנציגי משרד המשפטים.

אלי גולדשמידט: יש שלוש קרנות שפועלות בשטח: קרן ראש הממשלה, קרן בית הנשיא וקרן יושב ראש הכנסת.

אלי גולדשמידט: אני יודע שיש הרבה אנשים שנזקקים, שבכלל לא יודעים על קיומן של הקרנות האלה.

אלי גולדשמידט: יש אפילו לשכות רווחה שלא יודעות את זה.

אלי גולדשמידט: אני יודע על לשכת רווחה מסוימת בצפון הארץ שבכלל לא ידעה שיש קרנות מסוג זה.

אלי גולדשמידט: בסיטואציה הזאת, אם אין נגישות לכל אחד, נפגע עקרון השוויון.

אלי גולדשמידט: להבדיל, זה דומה לסיטואציה בה תוכנית טלוויזיה לוקחת איזשהו נושא אנושי מאוד כואב, כולם פותחים את לבם ומעבירים כסף לחשבון כסף שנפתח.

אלי גולדשמידט: אך באותו זמן יש עשרה אחרים שלא הגיעו לתוכנית הטלוויזיה הזאת ולא יקבלו את זה אף פעם.

אלי גולדשמידט: זה נושא בעייתי מאוד.

אלי גולדשמידט: אני מודע לכך שקרן בית הנשיא לא ערוכה לטפל בנושאים כבדים כמו שיש בתוכניות הטלוויזיה מדי פעם, וכמו ששמענו פה זה בסדר גודל של 500 שקל לטיפול שיניים וכד'.

אלי גולדשמידט: זאת אומרת שיש פה מידה מסוימת של שרירותיות לא מכוונת, כי אם הנשיא מבקר בקרית-מלאכי, אבל באותו זמן הוא לא ביקר במגדל העמק, כי הוא לא יכול להיות בכל המקומות, אזי יוצא שיש כאלה שלא מקבלים.

אלי גולדשמידט: אם הנשיא שמע על מצוקה של בחור ישיבה מבני ברק, באותו זמן הוא לא שמע על בחור ישיבה מירושלים שאולי הוא במצוקה יותר גדולה.

אלי גולדשמידט: יש עם זה בעייתיות והיא לאו דווקא קשורה לקרן בית הנשיא, אלא היא אינהרנטית לעניין הקרנות בכלל, היא מובנית.

אלי גולדשמידט: אין לי ספק שהכספים האלה הולכים למטרות הכי צודקות בעולם, אף אחד לא מעלה על דעתו חס ושלום שזה הולך למטרה פסולה.

אלי גולדשמידט: אבל השאלה היא אם אלה שיותר מגיע להם, יש להם את הקדימות ואם ישנו בכלל מכניזם בתוך העניין הזה.

אלי גולדשמידט: לדוגמה - להעביר את המידע על שלוש הקרנות הקיימות ללשכות הרווחה ברחבי הארץ.

אריה שומר: כולם יודעים מזה.

אלי גולדשמידט: לא כולם יודעים מזה.

שלום שמחון: העליתי את הנושא של הקרן לא בגלל שזה בבית הנשיא, אלא בגלל שקרן מסוג כזה נותנת אקמול ולא פותרת בעיה.

שלום שמחון: אקמול, אקמול, אקמול, אבל עם זה לא פותרים בעיות.

שלום שמחון: אתם תביאו למושב אביבים משאית עוד 200 פעמים, אבל זה לא יעזור, כי אין גורם במדינת ישראל שמתמודד באופן אמיתי עם הבעיה האמיתית הזאת.

שלום שמחון: לכן, כשהערתי לגבי קרן בית הנשיא התכוונתי בעצם לעורר לכך שיש בעיה אמיתית.

אלי גולדשמידט: כאשר אתם מחליטים לתת לאותו אדם מבלוק 22 בקרית-מלאכי, האם אתם מבקשים קודם חוות דעת של לשכת הרווחה?

אריה שומר: איזו שאלה.

אריה שומר: אף אזרח לא מקבל שום סכום ללא דוח בדיקה לרוחב, לגובה ולעומק, מה הוא קיבל בעבר וכו'.

אריה שומר: אני חוזר להצעה הראשונית שלי.

אריה שומר: ועדת הכספים יכולה לבדוק את הכל ולראות שהכל מנוהל בצורה מסודרת.

אלי גולדשמידט: אתה מגיב על דבר שלא נאמר פה.

אלי גולדשמידט: אף אחד לא העלה פה ולו צל צלה של ביקורת.

יעקב ליצמן: אם היתה ביקורת היית שומע את זה מזמן.

אלי גולדשמידט: פה אף אחד לא מתבייש להטיח ביקורת, ותהיה הנוקבת ביותר.

אלי גולדשמידט: פה מועלות שאלות עקרוניות שלא קשורות דווקא לקרן בית הנשיא.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת שלום שמחון העלה את זה מהיבט אחד, חבר הכנסת יאיר פרץ מהיבט אחר ואני בהיבט אחר.

אלי גולדשמידט: אני חושב שזה שווה דיון.

אלי גולדשמידט: כל מערכת יש לה מה שנקרא "קופת צדקה" ובתוך היהדות המערכת של גמ"חים זה דבר מאוד מפותח וזה לגיטימי שזה יהיה גם במערכת שלנו.

אלי גולדשמידט: אבל אני אומר שוב - עניי עירך רבים, הצרכים הם עצומים ולכן השאלה היא אם אנחנו מטפלים במכלול הצרכים האלה.

אלי גולדשמידט: עד כמה שאני זוכר בית הנשיא נתן 5,000 שקל למשפחת עולים שבנה נהרג בלבנון, משום שהנשיא הגיע וראה שחסר להם.

אלי גולדשמידט: כשקוראים דברים כאלה בעיתון, מרגישים עם זה טוב וחשים שיש כתובת.

אלי גולדשמידט: אך השאלה היא אם אין אנשים אחרים שזקוקים לזה לא פחות, ואפילו אולי יותר, והם בכלל לא מודעים לזה.

אריה שומר: זאת ההזדמנות בשבילי להופיע בפניכם ולומר שאני מוכן לנדב את עצמי כיועץ לעניין הזה, ולהסביר לכם שהנושא של הרווחה יכול לעבור דרך ועדת הכספים, ולהראות לכם שהנושא הארגוני הזה אכן מקבל את הטיפול שלו במדינת ישראל בכל הקצוות ויש מקומות שלא תגיעו אליהם, כי אם יש קרנות פרטיות לכל מיני אנשים פרטיים, זה סיפור אחר לגמרי.

אריה שומר: אני מדבר כרגע על כסף שהולך למצוקה, ובית הנשיא מהווה עוד קטליזטור נוסף לעניין הזה.

עופר חוגי: אתם עוזרים גם למוסדות או רק ליחידים?

אריה שומר: בעיקרון זה ליחידים, אבל גם למוסדות.

עופר חוגי: כמה זה למוסדות וכמה ליחידים?

אריה שומר: זה לא מוגדר בדיוק.

אריה שומר: אני לא זוכר כרגע מספרים מדויקים, אבל אני יכול להציג את זה בפני הוועדה.

אלי גולדשמידט: לגבי מעמד בית הנשיא - אני חושב שיש הבדל בין ביקורת ציבורית על פעולת הממשלה לבין ביקורת ציבורית על בית הנשיא.

אלי גולדשמידט: אני לא מתכוון, ככל שזה תלוי בי, להעביר תחת שבט ביקורת של ועדת הכספים, את שיקול הדעת של נשיא המדינה, בגלל מעמדו המיוחד של נשיא המדינה.

אלי גולדשמידט: הנשיא גם מחליט את מי לחון ומי לא לחון, וזה לגיטימי.

אלי גולדשמידט: זה האלמנט של מוסד של חסד, שהוא נותן ולא בודקים אם שיקול הדעת שלו היה נכון או לא היה נכון.

אלי גולדשמידט: זה לא ראוי.

אלי גולדשמידט: מבחינה זו, שמירת מעמדו של הנשיא חייבת להישמר בקפידה בראש ובראשונה על ידינו, הכנסת, שהיא זו שבוחרת את נשיא המדינה.

שלום שמחון: מלכת בריטניה עולה יותר.

אלי גולדשמידט: הרבה יותר, ולמרות זאת האוסטרלים רוצים להמשיך להיות תחתיה.

אלי גולדשמידט: אנחנו נקיים את הדיון על קרן העזבונות במסגרת הדיון על משרד המשפטים.

אלי גולדשמידט: אנו אלה שעומדים מול המצוקות של משרדי הממשלה או אפילו האזרחים, כמו החרשים שהיו אצלי היום, וגיליתי דבר שלא היה ידוע לי עד היום - שחירש הוא לא נכה.

אלי גולדשמידט: אין לו הגדרת נכות בביטוח הלאומי.

אלי גולדשמידט: זה דבר שלא ידעתי.

אנה שניידר: בצבא הם כן מוגדרים כך.

אלי גולדשמידט: אני מדבר על נכות כללית בביטוח הלאומי.

אלי גולדשמידט: אנחנו מתמודדים עם המצוקות האלה וצריכים לתת התשובות.

אלי גולדשמידט: לכן אני חושב שהנושא של קרן העזבונות כן צריך להיבדק.

אלי גולדשמידט: יכול להיות שיש קריטריונים שיפוטיים לאן ילך הכסף, כדי שלא תהיה לזה נגיעה פוליטית או של מקורבים, אבל השאלה אם סדרי העדיפויות של הקרן הזאת תואמים את סדר העדיפויות שאנחנו מבינים או חושבים שהוא צריך להיות.

אלי גולדשמידט: אני לא בטוח, אולי לדעתנו צריך להיות יותר בנושא בריאות או נכות?

אלי גולדשמידט: זה דבר לא ברור לנו ולכן אנחנו רוצים ללמוד את הנושא הזה, וזה ייעשה במסגרת הדיון על משרד המשפטים.

אלי גולדשמידט: אני חוזר על ברכות ההחלמה לנשיא המדינה.

אלי גולדשמידט: אני מאחל לכם שתעשו חיל בשנה הבאה ושתארחו הרבה ראשי מדינה במסגרת המילניום, ובראש וראשונה האפיפיור.

אריה שומר: תודה לכולכם.

אריה שומר: (הפסקה) (חה"כ שלום שמחון מ"מ היו"ר) תיקונים בתקנון הבורסה - סעיף כללי שימור

נחום לנגנטל: מסקנותיה של ועדת המשנה לשוק ההון: הוצע לתקן תיקונים בתקנון הבורסה, שבה חברות בורסאיות שהן לא פעילות ורצו להוריד אותן מהרישום.

נחום לנגנטל: בבורסה יש עשרות חברות - 120 חברות, שלדעת החברים בבורסה, נכנסו למצב שבו הן צריכות לצאת מהמסחר.

נחום לנגנטל: זה שלב מאוד מאוד דרסטי , ולכן בדיונים בוועדה דיברנו על כללים יותר מצומצמים, שמביאים לכך שכ- 40 חברות בורסאיות יוקפאו מרשימת החברות הנסחרות למשך תקופה של שנה.

נחום לנגנטל: הכללים שנקבעו מונחים בפני הוועדה.

נחום לנגנטל: הוועדה תצטרך לשקול בעוד שנה מה קרה לשאר החברות הבורסאיות ולבדוק אם אכן הצלחנו.

נחום לנגנטל: לפי זה יוחלט אם נמשיך הלאה ונוריד עוד חברות כאלה.

נחום לנגנטל: אם יתברר שהחברות האלה כן יכולות להכניס את עצמן, יכול להיות שנבחן את האפשרות שיהיה יום בשבוע שיסחרו באותן חברות.

נחום לנגנטל: זה הוחלט והוסכם על ידי כל הנוכחים.

נחום לנגנטל: לכן אני מבקש ממליאת הוועדה לאשר את החלטותינו.

שלום שמחון: החלטה: החלטות ועדת המשנה לשוק ההון אושרו.

שלום שמחון: שינויים בתקציב לשנת 1999

שלום שמחון: פניה 319 נועדה לממן משלוח תלושי שכר לגמלאי המדינה.

לימור לבנת: הרפרנט לא נמצא ולא נראה לי שאפשר לאשר את זה.

שלום שמחון: אם כך לא נדון בפניה 319.

אלי גולדשמידט: פניה 323/324 .

אלי גולדשמידט: לגבי פניה זו גב' אנה שניידר התבקשה לתת חוות דעת משפטית.

אלי גולדשמידט: מדובר בתשלום עמלות של כמיליון שקל למפיקים הפרטיים שניהלו את התיק.

אלי גולדשמידט: עלתה השאלה אם זה ראוי שהקרן תנוהל לא אצל החשב הכללי, אלא במסגרת משקיעים פרטיים.

אלי גולדשמידט: לפני שנמשיך בסדר היום, אני רוצה להודיע שמחר בשעה 10 נעשה את הרוויזיות.

אלי גולדשמידט: יכול להיות שזה יהיה קצת יותר מאוחר, כי בשעה תשע יש דיון בוועדת הכנסת בנושא חוק ההסדרים.

אלי גולדשמידט: לכן זה יהיה בגמר הדיון בחוק ההסדרים.

אנה שניידר: מדובר פה בבקשה שעניינה העברת כמיליון שקל לצורך מימון פעילות של היחידה לתמיכות במפיקי מים.

אנה שניידר: נשאלה שאלה מה זאת היחידה לתמיכות במפיקי מים, אם ניתן להעביר לה כספים ואם הוועדה יכולה לדון בבקשה הזאת.

אנה שניידר: אני בדקתי את העניין.

אנה שניידר: מדובר למעשה בתיקון שנעשה בחוק ההסדרים לשנת 1999 בחוק המים.

אנה שניידר: על פי חוק המים, לפני התיקון, היתה קיימת קרן איזון שמטרתה בעצם להקטין את ההפרשים בין דמי מים באזורי הארץ השונים.

אנה שניידר: במילים אחרות, כאשר מים מסופקים לאזור מסוים שבו המחיר שלהם יקר יותר מאשר באזורים אחרים, הקרן היתה בעצם מאזנת את המחיר על ידי תמיכה באותם מפיקי מים באזורים היקרים, כדי להוזיל את מחירי המים.

שלום שמחון: זאת לא הנקודה שהוצגה פה.

אנה שניידר: אני רק מסבירה מה זאת קרן האיזון.

שלום שמחון: השאלה היתה אחרת - מדוע משלמים כסף לחברה פרטית שמנהלת את התיק הזה.

אנה שניידר: לא זאת היתה מטרת הבקשה.

אנה שניידר: מטרת הבקשה היא להעביר כספים למימון היחידה לתמיכות.

אנה שניידר: אני אגיע ליחידה לתמיכות על ידי כך שקודם אני אסביר מה היה המצב המשפטי לפני התיקון.

אנה שניידר: לפני התיקון היתה קרן שזאת היתה המטרה שלה.

אנה שניידר: דוגמה לפעילות דומה אפשר לראות בסובסידיה לתחבורה ציבורית, שלוקחים קו רווחי, כמו תל אביב - ירושלים, ושם משלמים יותר מהעלות האמיתית של הנסיעה, על מנת לממן קווים אחרים ולא להעלות בהם את מחיר הנסיעה.

אנה שניידר: הקרן הזאת היתה קיימת עד פברואר 1999.

אנה שניידר: בחודש פברואר 1999, בחוק ההסדרים לשנת 1999, הוחלט לבטל את הקרן הזאת ולהעביר אותה כיחידה אורגנית של נציבות המים, קרי, של המדינה, על כל הנכסים שלה, על כל ההתחייבויות שלה, והעובדים שהפעילו את הקרן הזאת הפכו לחלק אינטגרלי מנציבות המים.

אנה שניידר: אפילו מנהל הקרן עצמו, מר אריה בר-קול הפך למנהל היחידה לתמיכות.

אנה שניידר: כתוצאה מהמעבר הזה, יש עלויות שאגף התקציבים תיקצב אותם במיליון שקל והסכום הזה מועבר לצורך מימון הפעילות של היחידה החדשה הזאת.

עופר חוגי: דובר על זה שיש קרן ברוקרים שלקחה את הכספים - -

אנה שניידר: זה לא היה החלק שאני בדקתי.

אנה שניידר: אני בדקתי את העניין עם אריה בר-קול וזה מה שהוא אמר לי והוא לא דיבר על שום ברוקרים.

אלי גולדשמידט: השאלה שהעלה חבר הכנסת חוגי ושהועברה לחוות הדעת המשפטית של היועצת המשפטית היתה כך: הוצגה בפנינו מה המהות של המיליון שקל האלה.

אלי גולדשמידט: הסכום הזה מהווה עמלות שמשולמות לאותם גופים שניהלו את הכספים של קרן האיזון, בטרם עברה מכוח חוק ההסדרים לחשב הכללי.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת חוגי שאל אם זה היה ראוי שהקרן תנוהל באמצעות אותם גופים-ברוקרים ולא באמצעות החשב, ואם זה לא חוקי - -

אנה שניידר: זה כבר חוקי מפברואר 1999, כי גם אם זה היה כך, זה בוטל.

אלי גולדשמידט: אני רק מציג את השאלה שהוצגה.

אלי גולדשמידט: אז גם היתה השאלה - אם אכן זה לא היה חוקי, האם זה חוקי שנאשר היום את המיליון שקל האלה.

אלי גולדשמידט: זאת היתה השאלה של חבר הכנסת עופר חוגי.

עופר חוגי: האם בחרו את אותם ברוקרים במכרז?

שלום שמחון: השאלה של חבר הכנסת חוגי היתה במקומה, אבל המבנה של הקרן, כפי שהיה, אפשר למנהלי תיקים לנהל את הקרן, כמו שמנהלים תיקים אחרים שמשותפים לממשלה ולחקלאים.

אנה שניידר: אין כבר קרן יותר.

שלום שמחון: קרן האיזון הולאמה לטעמי, ועד כמה שאני יודע אין שום סיבה שאנחנו נקציב כסף לשכר, כי הקרן הזאת לא עשתה שום דבר בשנת 99'.

שלום שמחון: אני חושב שהממשלה החליטה שבעשר השנים הבאות יושקעו 80 מיליון שקל בשנה לטובת כל מיני פרוייקטים של משק המים.

שלום שמחון: הקרן הזאת התחייבה, הכסף עבר, עד כמה שאני יודע לא התבצע שום פרוייקט בשנת 99' וגם אם בוצע הוא בוודאי בוצע בסכומים גדולים.

שלום שמחון: אני טוען, שמאחר שהקרן לא עשתה שום דבר, אין שום סיבה לממן שום דבר.

אלי גולדשמידט: פה לא מדובר במימון שוטף של הקרן, אלא על החזר בגין העבר, עבור הטיפול בהשקעות כספי קרן האיזון בטרם הועברה לידי החשב.

דן זייצ'יק: זה לא נכון.

דן זייצ'יק: נכון מה שנאמר פה שהלאימו את הקרן.

דן זייצ'יק: הנכסים היו אצל מנהלי תיקים, ומנהלי התיקים היו צריכים למכור את כל הנכסים ולהעביר את הכספים למדינה.

דן זייצ'יק: בפעולה הזאת שהם עשו, זה חלק מהניהול השוטף של הנכסים, הם צריכים לקבל עמלה.

דן זייצ'יק: אפשרות אחת היתה שיורידו את העמלה מהקרן וההכנסות המדינה פשוט יקטנו בגודל של העמלה.

דן זייצ'יק: אנחנו חשבנו שנכון יהיה לעשות גילוי נאות ולהציג את העמלה הזאת בנפרד.

דן זייצ'יק: לכן אמרנו שאת כל סכום הקרן יעבירו להכנסות המדינה ובמקביל אנחנו נתקצב את העמלה של מנהלי התיקים, שהעבודה שלהם היתה למכור את הנכסים, כדי שהכסף יוכל לעבור למדינה.

דן זייצ'יק: מיליון השקלים הללו נועדו לשלם את העמלה של מימוש הנכסים שנעשה על ידי מנהלי התיקים.

שלום שמחון: סוף סוף נאמר משהו באופן מסודר על ידי נציג האוצר, שהקרן הזאת הולאמה.

אנה שניידר: זה כתוב בחוק המים.

דן זייצ'יק: אז היא לא הולאמה, אל תתפוס אותי במילה.

שלום שמחון: אני מבקש מיושב ראש הוועדה שיזמין את נציב המים ואת שר התשתיות, כדי שיסבירו לנו מה קורה עם הכסף של קרן האיזון, מה המטרות שלה.

אלי גולדשמידט: בחוק ההסדרים יש פרק על המים, אולי נדון בזה אז.

שלום שמחון: אני חושב שיש פה משהו לא הגיוני.

שלום שמחון: המדינה לקחה 800 מיליון שקל מתוך כוונה לעשות משהו במדינת ישראל.

שלום שמחון: היא לא עושה שום דבר, להיפך, היא בולעת את הכסף ואני חושב שמישהו צריך לתת לזה הסברים.

שלום שמחון: אין שום סיבה לאשר שום דבר שקשור לקרן האיזון.

דן זייצ'יק: הפעילות הזאת כבר נעשתה והיא תצבור ריבית.

עופר חוגי: על מה בדיוק צריך לשלם מיליון שקל?

דן זייצ'יק: מדובר בקרן של 500 מיליון שקל והסכום הזה הוא עמלה.

עופר חוגי: נראה לי שהעמלה הזאת מוגזמת.

אלי גולדשמידט: אני רוצה קודם כל לנקות את השולחן בהיבט המשפטי, לאחר מכן יש את הבעיה שהציג חבר הכנסת שמחון ואת הבעיה המעשית שהעלה חבר הכנסת חוגי לגבי השאלה למה צריך לשלם.

אלי גולדשמידט: השאלה של חבר הכנסת חוגי היתה אם זה היה בסדר שניהלו את כספי קרן האיזון בצורה כזאת.

אנה שניידר: זו שאלה שהיא פרה-היפותטית, כי הקרן בוטלה.

שלום שמחון: הקרנות של החקלאים תמיד נוהלו בדרך זו.

אנה שניידר: אני יכולה לבדוק את העבר, אבל אני חושבת שכרגע השאלה הזאת איננה רלוונטית לענייננו, כי הקרן הזאת בוטלה בפברואר 1999.

אנה שניידר: אני יכולה לבדוק "בר-מינן" אם פעל כדין או לא, אבל אני חושבת שזה לא רלוונטי.

עופר חוגי: זה מההיבט המשפטי.

עופר חוגי: בהיבט המעשי - מדוע היה צריך להגיע לתשלום סכום כזה של מיליון שקל?

אנה שניידר: זה כתוצאה מהחקיקה.

אנה שניידר: חוק המים במובן הזה לא מופיע בחוק ההסדרים של שנת 2000.

אנה שניידר: בשנת 1999, הפרק הרביעי לחוק המים, סעיפים 116 עד 124 בוטלו ובמקומם בא היטל הפקה ממקורות מים והוראות מעבר.

שלום שמחון: האם אפשר יהיה בעת הדיונים על חוק ההסדרים - -

אלי גולדשמידט: הוא רוצה לכתוב הסתייגות.

אנה שניידר: יש החלטה של ועדת הכנסת שלא מגישים הסתייגויות על נושא חדש, דהיינו, נושא שלא מופיע בהצעת החוק הכחולה.

אנה שניידר: אם בהצעת החוק הכחולה היה דיון כלשהו על קרן האיזון או קרן התמיכות, ניתן היה כמובן להגיש הסתייגויות.

אנה שניידר: ברגע שהנושא הזה הוא בעצם נושא חדש, אי אפשר להגיש הסתייגויות, אלא אם כן ועדת הכנסת תחליט שזה לא נושא חדש, כמו כל נושא שנדון במסגרת הדיונים על התקציב.

שלום שמחון: האם זו החלטה חדשה של ועדת הכנסת?

אנה שניידר: זו החלטה מהשנה שעברה.

אנה שניידר: כזכור לך, היה גם דיון בוועדת הכנסת על נושאים מסוימים שהוחלט לגביהם אם הם חדשים או לא חדשים.

שלום שמחון: חבר הכנסת מודי זנדברג - -

אלי גולדשמידט: נכון, זה התקדים.

אלי גולדשמידט: למעשה אפשר היה דרך הסתייגות להכניס חוק שמצביעים עליו פעם אחת במליאה, בלי חקיקה, בלי דיונים ובלי שום דבר.

אנה שניידר: זאת היתה פגיעה במעמדה של הכנסת כמחוקק.

אנה שניידר: לכן הגיעו להחלטה הזאת.

אנה שניידר: בשנה שעברה או לפני שנתיים, חברי כנסת היו לוקחים את כל הצעות החוק הפרטיות שלהם, שהיו בצנרת, והגישו אותם כהסתייגויות.

רחמים מלול: וזה הפך לחוק?

יוסף יצחק פריצקי: זה הפך לחוק, בלי קריאה טרומית, בלי ראשונה, בלי כלום.

אנה שניידר: אם תסתכלו על ההסתייגויות לחוק ההסדרים לשנת 1998 תראו שם הסתייגויות לגבי חוק הדגל והסמל, הסכמים בינלאומיים שישראל חותמת ועוד כל מיני דברים כאלה.

אנה שניידר: כדי למנוע זאת וכתוצאה מכך שבעצם התקבלה הסתייגות כזאת ודרכה נכנס חוק שלם - חוק הגנים הלאומיים - שנכנס דרך הסתייגות, בלי שעבר חקיקה בכלל.

אנה שניידר: הוחלט להפסיק את הדרך הזאת ולכן אנחנו לא נתיר הגשת הסתייגויות בנושאים חדשים.

אלי גולדשמידט: אנחנו חוזרים לשאלתו של חבר הכנסת עופר חוגי - איך הגיעו למיליון שקל.

יוסף יצחק פריצקי: האם מיליון השקלים הללו, זה עמלות עבור כל התקופה או שזה רק עבור פעולה אחת?

דן זייצ'יק: התיק היה בהיקף של 500 מיליון שקל.

דן זייצ'יק: המיליון שקל הוא עמלה עבור המימוש של הנכסים שהיו והעברתם לקופת המדינה, למרות שלא כל הנכסים עברו, לפחות כל אותם דברים שהם פחות נזילים.

יוסף יצחק פריצקי: מי החבורה הזאת שמקבלת את העמלה הזאת של מיליון שקל?

דן זייצ'יק: מדובר בשש קבוצות של מנהלי תיקים.

יוסף יצחק פריצקי: הם נבחרו במכרז?

דן זייצ'יק: כן.

סמדר אלחנני: אני זוכרת שתמיד הפקידו כסף בחשב הכללי.

אלי גולדשמידט: אני מעמיד את פניה 323/324 להצבעה.

אלי גולדשמידט: הצבעה בעד - 4 נגד - אין החלטה: פניה 323/324 אושרה.

אלי גולדשמידט: פניה מס' 337 - בנושא משרד התיירות, העברת 2.5 מיליון שקל מפעולות שיווק תיירות פנים באיזור יש"ע לפעולות שיווק תיירות נכנסת באזור יש"ע.

אלי גולדשמידט: נאמר כאן במפורש, במסגרת הגילוי הנאות, שזה היה במסגרת ההסכמים הקואליציוניים שנחתמו לקראת התקציב של 1999.

אלעד תמרי: בהסכם הקואליציוני היתה התחייבות ל- 5 מיליון שקלים שנועדו לשיווק תיירות פנים ביש"ע, רמת הגולן והבקעה.

יוסף יצחק פריצקי: אתה מתייחס להסכמים הקואליציוניים שהונחו על שולחן הכנסת?

יוסף יצחק פריצקי: בזמן הצגת הממשלה הונחו הסכמים קואליציוניים כאלה?

אלי גולדשמידט: מדובר על הסכמים בממשלה הקודמת לתקציב 1999.

נחום לנגנטל: יעקב נאמן אמר את זה על הדוכן.

נחום לנגנטל: בפברואר 99' עלה יעקב נאמן לדוכן והציג שרשרת של דברים שהוא מחוייב לעשות במסגרת התחייבויות קואליציוניות.

נחום לנגנטל: מתוך זה היו 5 מיליון שקל לתיירות ליש"ע.

נחום לנגנטל: משרד התיירות ביקש לפצל את זה - 2.5 מיליון שקל לתיירות פנים ו- 2.5 מיליון שקל לתיירות חוץ.

אלעד תמרי: זה לא מדויק.

אלעד תמרי: זה הולך לפי matching.

אלעד תמרי: משרד התיירות עושה matching עם עמותות תיירות.

עופר חוגי: עם מי בדיוק?

עופר חוגי: אין שום בית מלון ביש"ע.

יוסף יצחק פריצקי: למה אתם מבקשים את זה בחודש נובמבר?

אלעד תמרי: אלה פעולות שיווק.

אלעד תמרי: התקציב ניתן בהתחלה לשיווק פנים מתוך הנחה שיש"ע, רמת הגולן והבקעה משווקות את עצמן בתוך הארץ.

אלעד תמרי: באה יש"ע ואמרה שהיא רוצה לשווק את עצמה בחו"ל באופן שמשרד התיירות לא חשב עליו, ולפיכך עכשיו ההעברה הזאת.

אלי גולדשמידט: 5 מיליון השקלים האלה כבר אושרו על ידי ועדת הכספים וכאן יש הסטה של 2.5 מיליון מתיירות פנים לטובת תיירות חוץ.

אלי גולדשמידט: אני מציע לאשר את זה.

אלי גולדשמידט: מי בעד?

אלי גולדשמידט: הצבעה בעד - 5 נגד - אין נמנעים - אין החלטה: פניה מס' 337 אושרה.

אלי גולדשמידט: פניה מס' 334 - תקצוב השתתפות תיאום הפעולות בשטחים בתקציב מע"צ בסך 2 מיליון ש"ח, לביצוע שיפורים ב"מחסום 300" במסגרת ההערכות לשנת 2000.

אלעד תמרי: הכוונה למחסום בית-לחם, בכניסה וביציאה מבית-לחם.

אלעד תמרי: כמו שהוא נראה כרגע הוא לא בדיוק עונה לצרכים של תיירות 2000, יש שם תורים ארוכים וכד'.

אלי גולדשמידט: מדובר באפ-גרדינג של המחסום.

עופר חוגי: הכביש שם הורחב ויש חניה מאוד גדולה.

אלעד תמרי: מע"צ מרחיב כבישים וגם בונה שם את המחסום.

אלעד תמרי: המחסום כפי שהוא נראה לא מתאים למעבר.

עופר חוגי: אם מבקשים 2 מיליון שקלים, זה אומר שתהיה שם בנייה מאוד מסיבית.

אלעד תמרי: זה כדי שהמחסום ייראה כמו שצריך שיהיה מעבר גבול.

אלי גולדשמידט: הדברים ברורים.

אלי גולדשמידט: מי בעד?

אלי גולדשמידט: הצבעה בעד - הרוב החלטה: פניה 334 אושרה.

אלי גולדשמידט: פניה מס' 326.

גל הרשקוביץ: בהתאם לוועדת בוררות בראשות השופט גולדברג, נקבע שתהיה מדי שנה תוספת בהתאם לרמת הפעילות בבית החולים.

גל הרשקוביץ: הוחלט על הקצאת תקנים.

גל הרשקוביץ: התקנים נמצאים ברזרבה ומיועדים לחלוקה לבתי החולים הפסיכיאטריים.

גל הרשקוביץ: עיקר הבקשה כאן היא החלוקה של התקנים.

רחמים מלול: יש כאן תוספת מיטות?

גל הרשקוביץ: לא.

גל הרשקוביץ: מדובר בתוספת פעילות.

גל הרשקוביץ: אם לדוגמה בית חולים פסיכיאטרי הגדיל את הפעילות שלו, יש יותר ימי אשפוז ויש יותר חולים, אותה ועדת בוררות שבראשות השופט גולדברג אומדת את הגידול ברמת הפעילות ובהתאם לזה מגדילים.

יוסף יצחק פריצקי: אתה מוסיף לאמרכלות 2 מיליון שקלים.

יוסף יצחק פריצקי: כאן יש תוספת של חצי תקן , ועל זה אתה רוצה 2 מיליון שקל?

גל הרשקוביץ: לקראת סוף השנה משרד הבריאות בודק מחדש את החלוקה הפנימית של השכר במשרד ובין היתר הוא מחלק גם רזרבות לשכר בין היחידות, בהתאם לצרכים שלהן.

גל הרשקוביץ: כך שהתוספת שכר היא לא רק בגין אותו חצי תקן, זה ברור שזה לא שווה 2 מיליון שקל, אלא היא מתקנת ועושה שינויים פנימיים בתוך תקציבי השכר בחלוקה לסעיפים השונים.

גל הרשקוביץ: אין כאן חצי תקן ששווה 2 מיליון שקל, אלא חלוקה יותר נכונה של תקציב השכר הכולל בין היחידות השונות.

יוסף יצחק פריצקי: מה זה 904 להנהלה?

גל הרשקוביץ: הפניה הזאת היא לקראת סוף השנה.

גל הרשקוביץ: לקראת סוף השנה בודקים שוב את סעיף השכר של מעל מיליון שקל שמחולק, ובודקים אם באמת חלוקת השכר, כפי שחולקה בינואר 99' באמת מדויקת, כי כל סטייה פה של אחוז שניים זה הרבה כסף.

גל הרשקוביץ: לכן יש פה שינויים פנימיים בתוך תקציב השכר, דהיינו, אם יתברר שיחידה אחת תוקצבה בעודף ויחידה אחת תוקצבה בחוסר, אז יש פה שינוי פנימי בתוך תקציב השכר.

עופר חוגי: בנושא של בריאות הנפש, היתה בקשה להעברת 4 מיליון שקלים לצורך הוצאת חולי נפש לקהילה.

עופר חוגי: לכאורה היינו צריכים לראות הרבה פחות הוצאה בהוצאות של בתי החולים.

עופר חוגי: אפשר לראות גם הבדלים בין בתי החולים.

עופר חוגי: כפר שאול לדוגמה קיבל 300 ובתי חולים יותר גדולים קיבלו הרבה פחות.

עופר חוגי: מה הקריטריונים לחלוקה?

גל הרשקוביץ: חלוקת התקנים נקבעת בדיוק.

גל הרשקוביץ: לנו אין חלק בזה וגם לא למשרד הבריאות.

גל הרשקוביץ: החלוקה אינה לפני מספר המיטות, אלא לפי רמת הפעילות.

גל הרשקוביץ: אם בית חולים מסוים, גם אם היו לו רק שתי מיטות, ובשנה לפני זה הוא הגדיל את הפעילות שלו, התפוסה גדלה ועל אותן מיטות הוא אישפז יותר חולים, אז לפי ועדת גודלברג יש לתת להם יותר כוח אדם.

גל הרשקוביץ: זאת אומרת, אני לא מחלק את התקנים בהתאם למספר המיטות, אלא בהתאם לשינויים ברמות הפעילות שלו.

גל הרשקוביץ: לכן לאו דווקא צריך להיות כאן מתאם בין מספר המיטות לבין החלוקה של התקנים.

גל הרשקוביץ: לגבי השאלה הראשונה - באמת אחת המטרות של שיקום חולי הנפש בקהילה, זה באמת להסב את מרכז הכובד ולהביא חולים ממסגרות אשפוזיות למסגרות קהילתיות, תוך כדי צמצום של מספר המיטות.

גל הרשקוביץ: מן הסתם, כפועל יוצא מזה, היה צריך להפחית את תקציבי ההוצאה של בתי החולים.

גל הרשקוביץ: במידה שהיינו נוקטים בצעד כזה, היינו נכנסים להתנגדות חזיתית מאוד קשה מול בתי החולים, הרי איזה אינטרס יש למנהל בית חולים לצמצם את האימפריה שלו.

גל הרשקוביץ: לכן היה צריך לבוא לקראת מחשבה יצירתית לשתף את בית החולים בשילוב של חולי הנפש בקהילה.

גל הרשקוביץ: דהיינו, במקום לומר לבית החולים שיפטר כוח אדם ושיצמצם את התקציבים, הוא מתבקש לשלב את כוח האדם שלו במסגרות הקהילתיות - לשלוח את הרופאים וחלק אחר מהצוות למסגרות בקהילה, על מנת לשלב אותם ולהצליח להסב את מרכז הכובד בלי לתקוע את זה בוויכוחים מי צודק וכו'.

עופר חוגי: למיטב ידיעתי המשרד הקים הוסטלים, שהם גופים פרטיים חדשים שלא קשורים למרכזים.

גל הרשקוביץ: הם כן קשורים למרכזים.

גל הרשקוביץ: בית החולים פשוט מפעיל את זה בקהילה.

יוסף יצחק פריצקי: במספר פרט 241602 - פעולות מרכזיות - למה בדיוק אתה מוסיף שם?

גל הרשקוביץ: אני צריך לבדוק את הפירוט.

יעקב ליצמן: בקשר לוועדות הרפואיות בביטוח לאומי.

יעקב ליצמן: בשביתת הנכים שמענו הרבה טענות על צורת האישורים והביורוקרטיה של הוועדות הרפואיות.

יעקב ליצמן: האם לא הגיע הזמן להוציא את זה מהביטוח הלאומי ולהקים ועדה אובייקטיבית שלא במסגרת המוסד?

גל הרשקוביץ: לשאלתו של חבר הכנסת ליצמן.

גל הרשקוביץ: התוספת היא לתחנות לטיפול במשפחה, שיא כוח אדם במכון האפידמיולוגי, שיא כוח אדם בריאות השן, שיא כוח אדם בתזונה, תברואה, שירות המזון ומעבדה.

גל הרשקוביץ: אלה הפעולות המרכזיות ששייכות לסעיף הזה.

אלי גולדשמידט: מה ליצמן, אני מציע שאת השאלה אם ועדות רפואיות צריכות לפעול במסגרת הביטוח הלאומי או במסגרת גופים אובייקטיבים, נשאיר לדיון בוועדת העבודה והרווחה.

אלי גולדשמידט: אני מבקש לאשר את הפניה.

אלי גולדשמידט: מי בעד?

אלי גולדשמידט: הצבעה בעד - הרוב החלטה: פניה 326 אושרה.

אלי גולדשמידט: פניה מס' 331.

אלי גולדשמידט: לפי מה שכתוב פה מורידים מטיפול ושיקום רפואי של נכי מלחמה בנאצים.

אלי גולדשמידט: אני רואה שהכל זה הורדות.

אלי גולדשמידט: מה ההבדל בין הסעיפים המופיעים כאן?

רוני ארד: צריך להבדיל בין נכי מלחמה בנאצים לנכי רדיפות הנאצים.

רוני ארד: נכי מלחמה בנאצים הם הפרטיזנים או יהודים שנלחמו במלחמת העולם השניה.

רוני ארד: יש נכי רדיפות שהם אלה שהיו במחנות וכו'.

רוני ארד: אנחנו מתקצבים בתחילת השנה לפי הערכות של כמה יצטרכו בכל שנה.

רוני ארד: לכל קבוצה כזאת יש מספר הטבות, כמו הנחות בארנונה, טלפונים וכד'.

אלי גולדשמידט: אין כאן פגיעה, אלא איזון לפי המספרים.

אלי גולדשמידט: זאת אומרת, לא יהיה מישהו שיקבל פחות שיקום רפואי כתוצאה מזה.

רוני ארד: נכון.

אלי גולדשמידט: מי בעד אישור הפניה?

אלי גולדשמידט: הצבעה בעד - הרוב החלטה: פניה מס' 331 אושרה.

סופה לנדבר: אני מבקשת שתסבירו לי עבור מה הרמנו יד?

סופה לנדבר: אומנם לא הרמתי את ידי, אבל אני רוצה לדעת מה זה אומר בדיוק.

רוני ארד: גם נכי רדיפות מקבלים לדוגמה תשלום נסיעות אם הם צריכים העברה ממקום למקום.

רוני ארד: בתקנה הזאת חסרים 80 אלף שקל ואילו בתקנה אחרת יש עודף, אזי לשם כך אנחנו עושים העברה.

אלי גולדשמידט: אין כאן פגיעה באף אחד.

אלי גולדשמידט: זה איזון שעושים בסוף השנה לפי המספרים הרלוונטיים בכל סעיף.

סופה לנדבר: בהזדמנות זאת אני רוצה לשאול בקשר לקמ"ע.

סופה לנדבר: לפני כמה ימים, כאשר היתה כאן שרת הקליטה, העברנו כסף לקמ"ע, וכנראה שזה נמצא באוצר.

סופה לנדבר: בינתיים התקשרו אליי המדענים שפוטרו ואמרו לי שלא הועבר הכסף ולא מחזירים אותם לטכניון.

רוני ארד: יש פניה של 16 מיליון שקל בהרשאה להתחייב לקמ"ע.

רוני ארד: הפניה קיימת, אך היא עדיין לא הגיעה - יש כסף בהרשאה להתחייב שצריך להגיע לאישורה של ועדת הכספים.

סופה לנדבר: אבל אישרנו את זה כבר.

רוני ארד: אז הצבעתם על מזומן שהעברנו לתוכנית קמ"ע.

רוני ארד: עכשיו צריך גם הרשאה להתחייב.

רוני ארד: בזמן הפניה לא היתה הרשאה להתחייב, עכשיו נמצא מקור, וזה צריך להגיע לוועדת הכספים.

סופה לנדבר: אבל בינתיים אפשר לפטר אותם?

רוני ארד: אני לא יודע על כך.

רוני ארד: כרגע מבחינתנו יש הרשאה להתחייב וזה צריך להגיע לוועדת הכספים.

סופה לנדבר: אני מבקשת שוועדת הכספים תוציא מכתב להנהלת הטכניון - -

אלי גולדשמידט: שרת הקליטה צריכה להודיע לנו שיש בעיה עם זה.

סופה לנדבר: שרת הקליטה אמרה שפיטרו 29 מדענים ואנחנו העברנו כסף, בידיעה שאנחנו מעבירים את הכספים כדי שיחזירו אותם לעבודה.

רוני ארד: אני יכול לבדוק את זה, אבל לדעתי הבעיה היתה במזומן, וזה נפתר.

סופה לנדבר: תאמר להנהלת הטכניון שאנחנו מתנגדים לשיטות האלה - לפטר, לקחת אותם בחזרה וכו'.

אלי גולדשמידט: הוא לא יגיד את זה לטכניון.

אלי גולדשמידט: אני מציע שנציג האוצר יבדוק את הנושא הזה במהלך היום ויודיע לחברת הכנסת לנדבר אם נכון הדבר שפיטרו את האנשים ואם הם מודעים לזה שהכסף נמצא בצנרת.

אלי גולדשמידט: פניה מס' 329 .

עמיחי כץ: הפניה נועדה בעיקר לפרוייקט המיחשוב.

יוסף יצחק פריצקי: עיקר השינוי הוא באמרכלות.

אלי גולדשמידט: מדובר בהעברת 100 אלף שקל לשירותים מרכזיים בתעסוקה.

אלי גולדשמידט: מי בעד אישור הפניה?

אלי גולדשמידט: הצבעה בעד - הרוב

החלטה: פניה מס' 327.

עמיחי כץ: אלה שינויים פנימיים במשרד העבודה והרווחה, זה בעיקר השתתפויות משרדים שונים בתוכניות של עולים במשרד הקליטה.

יוסף יצחק פריצקי: בפניה נכתב שהאישור מותנה באישור 30/025, מה זה ?

עמיחי כץ: זו הפניה שהיתה לפני מספר שבועות לגבי העברה למשרד הקליטה.

גולן חקק: כל העברה של תקנה בהשתתפות בין משרד למשרד מותנית בפניה מקבילה של המשרד המקבל או הנותן את ההשתתפות.

גולן חקק: לכן זה מותנה בדרך כלל בעוד פניה.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא רואה מאיפה אתה לוקח את זה.

עמיחי כץ: זה יורד ממשרד הקליטה

גולן חקק: אם כתוב שזה מותנה בפניה כלשהי, הכוונה שהמקבילה של זה נמצאת באותה פניה ושם אפשר יהיה לראות את זה.

סופה לנדבר: מה זאת אומרת הורידו ממשרד הקליטה?

עמיחי כץ: זה מתווסף לתוכנית לטיפול בילדי רחוב, שגם שם יש עולים חדשים והם בטיפול משרד העבודה והרווחה.

אלי גולדשמידט: מי בעד אישור הפניה?

אלי גולדשמידט: הצבעה בעד - הרוב החלטה: פניה מס' 327 אושרה.

אלי גולדשמידט: פניה מס' 33026.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת עופר חוגי ביקש לעכב את הפניה הזאת.

אלי גולדשמידט: אם אתה מוריד את העיכוב אנחנו לא צריכים להצביע.

אלי גולדשמידט: מדובר בהעברת עודפים מחויבים בסך 943 אלף ש"ח מ- 98' ל- 99', בתקציב משרד החקלאות.

עופר חוגי: מה זה שימור הקרקע?

גולן חקק: שימור הקרקע היא יחידה במשרד החקלאות שעושה מחקרים בנושא שימור קרקע, השפעות מי קולחין על הקרקע, נושא הסחף ובכל האספקטים של קרקע וכד'.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת חוגי, האם אתה עומד על כך שנצביע או שאתה מסיר את העיכוב?

עופר חוגי: אני מבקש הצבעה.

אלי גולדשמידט: מי בעד אישור הפניה?

אלי גולדשמידט: הצבעה בעד - 1 נגד - 3 מדוע אתם נגד?

רחמים מלול: היינו ענייניים עד עכשיו.

אלי גולדשמידט: ועכשיו החלטתם לא להיות ענייניים?

אלי גולדשמידט: יש לכם בעיה עם זה שמשרד החקלאות מוציא כסף כדי לשמור על הקרקע, למניעת סחף ודברים כאלה?

אלי גולדשמידט: תסבירו לי.

עופר חוגי: בוא תסביר לי למה חיים פלץ לא מעביר שיק - -

אלי גולדשמידט: פניה 33026 לא אושרה.

אלי גולדשמידט: אני מבקש שמחר תהיה רוויזיה.

אלי גולדשמידט: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.

אלי גולדשמידט: - - - - - - -