ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 42, 1999-11-07 10:00

אלי גולדשמידט: יש לנו כמה הצעות חוק פרטיות.

אלי גולדשמידט: הצעה ראשונה זו הצעת חוק בנק ישראל, תיקון מס' 20, שזה נושא מועצת הנגידים, הצעה שנייה זו הצעת חוק מס שבח, להטיל פטור מס מיורש מחייל שנספה במערכה, וההצעה השלישית היא הצעת חוק המכר.

אלי גולדשמידט: ההצעה הראשונה זאת הצעת מועצת הנגידים, שאתם מכירים אותה, שאומרת שסמכות הנגיד תוגבל במידה מסויימת מבחינת קביעת המדיניות המוניטרית, הריבית וכו'.

אלי גולדשמידט: זאת הצעת חוק שהגיש מאיר שטרית ובייגה שוחט.

אלי גולדשמידט: על הנושא של הקמת מועצת נגידים אתם מסכימים שתחול רציפות?

עופר חוגי: לא.

אלי גולדשמידט: אתה בעד שהנגיד ימשיך להיות עצמאי?

עופר חוגי: כן.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 2 נגד - 1 אושר הצעת חוק מס שבח מקרקעין, תיקון מס' 44.

אלי גולדשמידט: כאן זו הצעת חוק שחתומים עליה פורז, גולדשמידט ושטרית.

אלי גולדשמידט: הכלל בהצעה הזו הוא שההורשה איננה מכירה לפי חוק מס שבח.

אלי גולדשמידט: כתוצאה מכך חלים על היורש הכללים שהיו חלים על המוריש לעניין שווי הרכישה, והוא משלם את מס השבח גם על התקופה שנכס המקרקעין היה בידי המוריש.

אלי גולדשמידט: אם נפטר המוריש לפני 1 באפריל 1981, שווי הרכישה הוא השווי ביום הפטירה, שכן בתקופה זו היה קיים חוק מס עיזבון וכדי לא ליצור כפל מס, מס השבח אינו חל על התקופה שבה היה הנכס בידי המוריש.

אלי גולדשמידט: אם המוריש נפטר אחרי 1981, המשמעות היא ששווי המכירה הוא מהיום שהמוריש קיבל את הנכס.

אלי גולדשמידט: זאת אומרת אם הוא קיבל את הנכס ב1948 אז על הנכס הזה חל מס שבח מופחת, אבל אם הוא נפטר לפני 1981 אז שווי המכירה זה יום הפטירה.

אלי גולדשמידט: נכון?

אנה שניידר: היורשים נכנסים לנעלי הנפטר, ולכן רואים את זה כאילו זה נמכר באותו יום שזה המס המלא.

אלי גולדשמידט: הכל בגלל השינוי בחוק מס עיזבון.

אלי גולדשמידט: באופן כמעט שרירותי מועד הפטירה של המוריש קובע את גובה מס השבח שנקבע וזה לא צודק.

אלי גולדשמידט: אנחנו מחילים את זה כאשר המוריש הוא חייל שנספה במערכה.

אלי גולדשמידט: "אין זה ראוי שהיורש יפסיד את יתרונות המס שהיו שמורים למוריש...

אלי גולדשמידט: נמצא על מנת שהיורש יוכל להנות משיעורי המס שהמוריש היה זכאי להם: תשלומים לרכישות מלפני שנת המס 1960, אופשר ליורש לבחור כי שווי הרכישה יהיה שווה לשווי הרכישה שהיה נקבע לפי החוק אילו נקבע זכות מקרקעין או הזכות באיגוד מקרקעין בידי המוריש".

אלי גולדשמידט: מקובל עליכם להחיל רציפות?

אלי גולדשמידט: אני מבין שאתם לא מתנגדים להחלת רציפות על הצעת חוק מס שבח מקרקעין, תיקון 44.

אלי גולדשמידט: זה אושר.

איוור קירשנר: ההצעה השלישית היא חוק המכר דירות, של חבר הכנסת גפני.

איוור קירשנר: ההצעה קובעת שהעלויות בקניית דירות יחולו על המוכר ולא על הקונה.

אלי גולדשמידט: אנחנו בעד הרציפות של הצעת החוק של חבר הכנסת גפני.

אלי גולדשמידט: הצעת חוק מס שבח מקרקעין, תיקון מכירה על ידי מנהל עיזבון, של חבר הכנסת משה גפני שעברה אחרי קריאה טרומית להכנה לקריאה ראשונה לוועדת הכספים.

אלי גולדשמידט: אנחנו מאשרים שזה יעבור לוועדת המשנה למסים בראשותו של חבר הכנסת מאיר שטרית.

אלי גולדשמידט: 2.

אלי גולדשמידט: שנויים בתקציב.

אלי גולדשמידט: פניות מספר 259א, 260א, 261א.

ירון עמית: מדובר בהעברת 200 מיליון שקל לסעיפי השכר של תקציב המשרד לביטחון הפנים, כאשר המקורות הם: 135 מיליון שקל מסעיף רזרבה להתייקרויות ו65 מיליון ש"ח העברות פנימיות מתקציב המשרד לביטחון פנים.

אלי גולדשמידט: תסביר לנו איך הגיע הפער העצום הזה בין הערכה התקציבית בתחילת השנה לבין זה שלקראת סוף שנה.

ירון עמית: עיקר הפער נובע מנושא של אקדמיזציה של השוטרים.

אלי גולדשמידט: כמה אנשי משטרה ואנשי שירות בתי הסוהר הפכו להיות אקדמאים בשנה הזאת?

ירון עמית: אני צריך לברר את הנתון הזה כי אין לי אותו פה, אבל כדי לסבר את האוזן תקציב השכר של המשרד לביטחון פנים עומד על כ2 וחצי מיליארד שקלים.

יעקב ליצמן: בשבוע שעבר היינו בסיור במטה הארצי מטעם ועדת הפנים.

יעקב ליצמן: המפכ"ל דיבר על גניבת המכוניות, והוא אמר שהוא הוסיף השנה 300 תקנים למניעת גניבת כלי רכב.

יעקב ליצמן: שאלתי אותו מה הנזק מהסעיף הזה, אז הוא אמר בערך 2 וחצי מיליארד שקל.

יעקב ליצמן: האם בסעיף הזה אי אפשר היה להוסיף יותר מ300 תקנים?

אלי גולדשמידט: אני מציע שאת השאלה הזאת תשאל כאשר נגיע לדיון במשרד לביטחון פנים.

יעקב ליצמן: אני מדבר על שנת 1999 לא על 2000.

ירון עמית: במהלך 1999 הוסיפו תקנים במיוחד לנושא של המלחמה בגניבות הרכב.

אלי גולדשמידט: ברגע ששוטר, איש משמר הגבול או איש שירות בית הסוהר מגיע לתואר אקדמי הוא צריך לקבל תוספת שכר.

משה גפני: האם כאשר הכינו את התקציב של המשרד לביטחון פנים לא ידעו על זה?

ירון עמית: לא נערכנו לכזה היקף.

משה גפני: מה קרה?

ירון עמית: בעיקר הנושא של השלוחות.

ירון עמית: לקראת תקציב 2000 עשינו הערכה מחדש, ואני מקווה שפתרנו את זה בבסיס.

אלי גולדשמידט: הרבה מאוד סטודנטים בשלוחות הם עובדי מדינה שבקורסים יותר מזורזים הם הצליחו להגיע לתואר אקדמאי.

אלי גולדשמידט: זה דבר שמשפיע על התקציב.

עופר חוגי: בגלל זה לא יהיו יותר בתי מעצר נוספים?

עופר חוגי: התנאים יהיו אותו דבר?

ירון עמית: לגבי התגבור התקציבי שממנו לקח המשרד לביטחון פנים, מדובר בתקציב של פרוייקטים במשטרה ובשירות בתי הסוהר.

ירון עמית: יש תוכנית רב שנתית.

ירון עמית: הדברים שמעכבים את התוכנית הזאת הם כרגע בעיקר בעיות סטטוטוריות עם הרשויות המקומיות, עם העיריות.

ירון עמית: לא מדובר בביטול של אישור בנייה של בית כלא או של בית מעצר.

עופר חוגי: אם היה אומר את זה שר המשטרה, הייתי מאמין לו, אבל היות ונציג האוצר אומר את זה ואני יודע כמה אתם מומחים לעכב, אז יכול להיות שזאת הסיבה.

עופר חוגי: לשפץ בית מעצר צריך איזה שהם אישורים?

אלי גולדשמידט: יש המון מה להגיד בנושא הזה.

אלי גולדשמידט: חברת הכנסת זהבה גלאון כתבה דו"ח.

אלי גולדשמידט: היא עשתה סיור בכל בתי המעצר בארץ.

אלי גולדשמידט: אני מציע שהנושא הזה ידון בצורה רצינית כאשר נדון בתקציב המשרד לביטחון פנים.

עופר חוגי: אתה מוריד מפרוייקט הבינוי 60 מיליון, אני לא מבין.

אלי גולדשמידט: אבל הוא חייב להעלות את השכר.

עופר חוגי: לא מפה.

ירון עמית: אני מציע שתתייחסו למה שאמרתי כאן כלשונו.

ירון עמית: תוכנית הבינוי במשרד לביטחון פנים לא נפגעה בעקבות השינוי הזה.

ירון עמית: כל הנושא של שיחרורים לבתי מעצר מתבצע על ידי המשטרה.

ירון עמית: יש פה פנייה אחת שהוגשה אלינו, שהמשטרה רוצה להקצות תקציב לשיפוץ בתי מאסר.

אלי גולדשמידט: אתם צודקים בנושא של שיפוץ בתי מעצר.

אלי גולדשמידט: הבעיה היא שאנחנו יודעים שה60- מיליון שקל האלה לא ינוצלו עד סוף השנה.

עופר חוגי: למה?

עופר חוגי: לקנות להם מיטות נורמליות, לקנות להם מזרונים, את זה אי אפשר לתת?

ירון עמית: יש לנו פנייה מהמשרד לביטחון פנים לשיפוץ בתי מאסר שאנחנו נגיש אותה לוועדה.

אלי גולדשמידט: יש פנייה בצנרת שהם מתחייבים להגיש אותה לפני תום השנה לשיפוץ בתי מאסר.

אלי גולדשמידט: אני מציע לקבל את הדברים.

אלי גולדשמידט: בואו נעשה את השינויים הדרמטיים יותר כאשר נדון בתקציב המשרד לביטחון פנים.

אלי גולדשמידט: מי בעד 3 הפניות, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 4 נגד - 3 אושר

עופר חוגי: אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פנייה מספר 270.

גלית כהן: הפנייה הזאת נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב השוטף של משרד התחבורה מסעיפי טיפול ושכר לסעיפי טיפול ושכר.

גלית כהן: איפה שהיה להם חסר הם העבירו לאגפים שהיה להם ביצוע יתר, זאת אומרת הם עשו השלמות בין אגפים.

יעקב ליצמן: למה הורידו שירותי מידע?

גלית כהן: יש להם אגף לשירותי מידע שכולל את כל המחשבים של משרד התחבורה.

גלית כהן: זה תומך בשלוחות השונות במשרד התחבורה, משלם שכר.

גלית כהן: כנראה שלפי תוכנית העבודה שלהם, הם פשוט ביצעו פחות.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 4 נגד - 3 אושר

עופר חוגי: אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פנייה מספר 288.

גלעד שמי: אנחנו מבקשים לעשות שינוי פנימי בתקציב מינהל מקרקעי ישראל לצורך מימון קריית הממשלה בחיפה.

גלעד שמי: מינהל מקרקעי ישראל הוא מפעל עסקי.

גלעד שמי: היה בשנה שעברה עודף בתקנה הזאת.

גלעד שמי: בגלל שזה מפעל עסקי הם לא יכולים להעביר את העודף.

גלעד שמי: קריית הממשלה נחנכה לפני כמה שבועות וזה הסכום לחשבונות סופיים.

גלעד שמי: מינהל מקרקעי ישראל מממן 20% מהבניין בגלל שהוא תופס בערך 20% מהבניין.

גלעד שמי: סך כל עלות הבניין 170 מיליון שקל.

אלי גולדשמידט: לפי מה שאני יודע, בין יתר הבעיות זה הנושא של המבנים והשירותים שהם מאוד מיושנים.

אלי גולדשמידט: מי שנפגע מזה בסופו של דבר זה האזרחים.

גלעד שמי: המינהל במחוז חיפה יושב במבנה מתקופת המנדט.

גלעד שמי: המבנה מאוד מיושן.

גלעד שמי: בנו קריית ממשלה שיהיה לפקידים נוח לשבת ולתת שירות טוב לקהל.

אלי גולדשמידט: זה מאושר.

אלי גולדשמידט: פנייה 257.

אלי גולדשמידט: שינויים פנימיים בתקציב משרד האוצר, בעיקר לתגבור תקציבי האמרכלות של אגף מס הכנסה.

דן זייצ'יק: מדובר על שינויים פנימיים בהתאם לסידרי העדיפויות של אגפי המסים, בעיקר של מס הכנסה, לתגבור תקציבי האמרכלות מתוך התקציב.

אלי גולדשמידט: מה אתם מכניסים באמרכלות?

דן זייצ'יק: שכר דירה, ארנונה, חשמל, מים.

אמנון כהן: עובדים נוספים, דרגות.

דן זייצ'יק: עובדים של המשרד.

אמנון כהן: עובדים נוספים כלולים בזה?

דן זייצ'יק: בתוך האמרכלות יש את העובדים של המשרד.

דן זייצ'יק: אם מתגברים את האמרכלות אז זה יכול להיות תוספת של עובדים.

דן זייצ'יק: במקרה הזה אין תוספת של עובדים.

ישראל כץ: נציב מס הכנסה מודע לזה שאתם מקצצים לו בכל הדברים?

דן זייצ'יק: אנחנו לא מקצצים לו, אנחנו רק עושים שינויים פנימיים בתוך התקציב שלו.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - 4 נמנע - 1 לא אושר.

אלי גולדשמידט: אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: בקשה מספר 258.

יוסי כהן: מדובר כאן על העמדת הרשאה להתחייב בסך 20 מיליון שקל לטובת התקשרות בחוזים עם רואי חשבון לקראת שנת 2000.

יוסי כהן: היות והרשויות המקומיות מבצעות את הבקרה התכנונית בדו"חות הכספיים, אנחנו מקווים לקצר את משך הזמן על מנת שיוכלו להוציא את הדו"חות הכספיים כבר ביולי במקום ב1- בספטמבר השנה.

ישראל כץ: מאיפה הכסף?

יוסי כהן: זו הרשאה להתחייב.

יוסי כהן: המזומן נמצא בתקציב שנת 2000.

אלי גולדשמידט: למה דווקא בשנת 2000 אתם מקדימים את זה מספטמבר ליולי?

יוסי כהן: אנחנו לא רוצים שהדו"ח של שנת 1999 יצא בדצמבר 2000, אנחנו רוצים שהוא יצא יותר מוקדם.

אלי גולדשמידט: למה צריך כל כך הרבה כסף?

יוסי כהן: הרואי חשבון עובדים באופן שוטף כל השנה, אין פה הגדלה של התקציב שלהם.

אלי גולדשמידט: מה זאת אומרת שאתם מקדימים?

יוסי כהן: כל שנה קיים תקציב של כ20 מיליון שקל במשרד הפנים לטובת התקשרות עם רואי חשבון שמבצעים את הבקרה ואת הדו"חות הכספיים ברשויות המקומיות.

יוסי כהן: השנה אנחנו מבקשים להעמיד הרשאה להתחייב.

יוסי כהן: ההרשאה להתחייב נועדה כדי לבצע התקשרות שהיא מעבר לשנה הנוכחית בתקציב, כדי שהם יוכלו להתקשר לטובת שנת 2000.

יוסי כהן: אם לא נעמיד את ההרשאה להתחייב, הם יוכלו להתחייב אך ורק בתחילת שנת 2000.

יוסי כהן: תהליך ההתקשרות לוקח זמן.

אלי גולדשמידט: למה זה לא במקור?

אלי גולדשמידט: למה אתם נזכרים בזה רק עכשיו, לא ידעתם את זה קודם?

יוסי כהן: כי עכשיו אנחנו לקראת שנת 2000, ורק עכשיו אנחנו נותנים להם את ההרשאה.

יוסי כהן: בשנת 1999 הם התקשרו לפי התקציב שהיה.

אלי גולדשמידט: למה בתחילת שנת התקציב אתם לא גובים 20 מיליון שקל?

יוסי כהן: כי אם אני אשים 20 מיליון שקל הרשאה במהלך שנת התקציב, זה יצור מגבלה אפקטיבית והם לא יוכלו לבצע.

יוסי כהן: כאשר יש בתקנה מסויימת הרשאה להתחייב, היא למעשה המגבלה האפקטיבית, היא למעשה התקציב.

יוסי כהן: ההוצאה משמשת כתזרים מזומנים על-מנת לשרת את אותה הרשאה.

ישראל כץ: אם זה על חשבון תקציב 2000, אז אין עוד תקציב.

ישראל כץ: ואם לא יאושר תקציב 2000?

יוסי כהן: אז הם ירצו צמצום התקשרויות.

יוסי כהן: הם לא מתחילים לפעול לפני שנת 2000.

אלי גולדשמידט: כיצד נקבעים רואי החשבון שעושים את זה?

יוסי כהן: יש ועדה שמקצה את רואי החשבון, כי יש בערך 260 משרדים שעובדים עם 265 רשויות.

ישראל כץ: הם עובדים מטעם הרשות או בבקרה על הרשות?

יוסי כהן: בבקרה על הרשות מטעם משרד הפנים.

אלי גולדשמידט: איך קובעים את רואי החשבון?

יוסי כהן: ישנם כמה פרמטרים, בין היתר זה נסיון.

יוסי כהן: צריך להכיר את המערכת החשבונאית של הרשויות המקומיות.

אלי גולדשמידט: במצב כזה אתם פונים לכלל משרדי רואי החשבון במדינה?

יוסי כהן: זה מכיל את כולם.

עופר חוגי: יש משרד אחד שעושה לכמה רשויות?

יוסי כהן: יש כמה משרדים גדולים שעושים לכמה רשויות.

אלי גולדשמידט: יש לי משרד קטן של רואי חשבון ואני רוצה להכנס לתחום הזה, איזו הזדמנות יש לי?

אלי גולדשמידט: האם אני מקבל מכם פנייה?

אלי גולדשמידט: האם יש הודעה בעיתון להגיש הצעות לכך וכך רשויות?

יוסי כהן: יושב בוועדה נציג של לשכת רואי החשבון.

יוסי כהן: יש גם פרמטרים שמפלים לטובה משרדים קטנים.

עופר חוגי: למה יש בכלל ועדה?

עופר חוגי: למה אי אפשר שיהיה מכרז?

יוסי כהן: אין בעיה עם זה.

יוסי כהן: מבחינתי יכול להיות מכרז, אבל משרד הפנים מבצע את זה.

יעקב ליצמן: כל משרד בוחר את רואי החשבון?

יוסי כהן: כל משרד שמבצע התקשרות עם ספק כלשהו, ולא משנה אם זה רואה חשבון או יועץ כזה או אחר, הוא זה שמבצע את ההתקשרות ולא משרד האוצר, אלא אם כן משרד האוצר מעסיק אותו מתוך תקציבו.

אלי גולדשמידט: יש מזה כמה שנים מה שקרוי חוק חובת מכרזים.

אלי גולדשמידט: על כל פעולה שהממשלה או גופים מזמינים, חייבים ללכת למכרז.

אלי גולדשמידט: יש קביעה של פטורים.

אלי גולדשמידט: בתוך חוק חובת מכרזים ותקנות המכרזים יש שורה של פטורים שמותרים בתנאים מסויימים.

ישראל כץ: כמה רואי חשבון מהמגזר הערבי משולבים בדבר הזה?

אלי גולדשמידט: אני מבקש לקבל בוועדה את אופן ההתקשרות עם משרדי רואי החשבון.

אלי גולדשמידט: יש פה נתח כלכלי מאוד כבד.

אלי גולדשמידט: אנחנו מדברים על 20 מיליון שקל שהממשלה משלמת, לא משנה אם זה באמצעות משרד הפנים או באמצעות משרד אחר.

אלי גולדשמידט: שאלה טובה שאל חבר הכנסת ישראל כץ, האם יש במסגרת הרשויות רואי חשבון מהמגזר הערבי.

סמדר אלחנני: יוסי, אני חושבת שנשמט פה דף, כי לא יכול להיות שאתה מגדיל את ההרשאה להתחייב בלי לציין אם זה מהרזרבה של ההרשאה להתחייב או מהרזרבה של משרד אחד.

סמדר אלחנני: אני יוצאת מתוך נקודת הנחה שנשמט פה דף.

סמדר אלחנני: ההסבר שלך להגדלת ההרשאה להתחייב לא משכנע, מפני שכל שנה אתה צריך לעשות שני דברים: 1.

סמדר אלחנני: את השוטף של הבקרה של אותה שנה שנובע מהרשאה להתחייב של שנה קודמת 2.

סמדר אלחנני: הרשאה להתחייב לשנה הבאה.

יוסי כהן: זה עניין טכני, כי אני יכול לעשות את זה במהלך שנה.

יוסי כהן: אין לזה משמעות מבחינה תקציבית.

אלי גולדשמידט: אני מבקש לקבל ממך פירוט בכתב על דרך ההתקשרות עם רואי החשבון במשרד הפנים לעניין הזה.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 5 נגד - 4 אושר

עופר חוגי: אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פנייה מספר 289.

עמיתי כץ: שר העבודה מבקש שינויים פנימיים בתקציב לפי סדר העדיפויות של המשרד.

עמיתי כץ: הוא מבקש תוספת למפגרים, תוספת לאוטיסטים, תוספת מיטות לנגמלים.

אמנון כהן: מאיפה יוצא הכסף?

עמיתי כץ: מרזרבה פנימית של המשרד.

משה גפני: מה זה פעולות תעסוקה למצבים מיוחדים?

עמיתי כץ: זה מהרזרבה.

משה גפני: שירות לטיפול בנערות ונשים במצוקה, מישהו מעלה על דעתו שאנחנו נאשר הורדה כזאת?

עמיתי כץ: מה שאתה רואה זה שינויים ברזרבה.

משה גפני: אבל לא כתוב בשום מקום רזרבה.

בנימין יפה-נוף: לקראת שנת הלימודים אנחנו ראינו את אותם הסעיפים שצריכים תגבור, כמו שיקום.

בנימין יפה-נוף: יש לנו תוכנית לשילוב ילדים במסגרות גני ילדים.

בנימין יפה-נוף: מדובר על שיקום של ילדים נכים בגילאים נמוכים.

בנימין יפה-נוף: במקום שיהיו במסגרות מיוחדות לנכים עם הסטיגמות שלהם, מכניסים אותם לגן רגיל ונותנים להם תוכניות שילוב.

בנימין יפה-נוף: את התקציב לזה אנחנו לוקחים מתוך השיקום עצמו.

בנימין יפה-נוף: נושא נוסף זה ילדים מפגרים.

בנימין יפה-נוף: לקראת שנת הלימודים תש"ס מתברר שהיה מחסור במקומות במעונות יום למפגרים ובמתנ"סים למפגרים.

בנימין יפה-נוף: אנחנו היינו חייבים לתגבר אותם.

בנימין יפה-נוף: תגברנו אותם ב250 מכסות ולקחנו את זה משיקום למפגר.

בנימין יפה-נוף: מדובר פה בסדרי עדיפויות כדי לפתור בעיות בשנת הלימודים תש"ס.

משה גפני: סגרו את המעון בנתיבות ושר העבודה והרווחה אמר שאין לזה כסף.

משה גפני: מתברר, לפי מה שאתם מבקשים פה, שכן יש כסף במשרד, רק השאלה לאיפה מעבירים אותו.

משה גפני: יש כסף ברזרבה והיה אפשר להחזיק את המעון בנתיבות.

משה גפני: למה אמרתם שאין כסף?

בנימין יפה-נוף: היו חסרים לנו מכסות.

בנימין יפה-נוף: לקראת ספטמבר נוספו 250.

בנימין יפה-נוף: לומר שב250 מכסות נפתרו כל הבעיות של מדינת ישראל, קשה לומר.

משה גפני: את המעון בנתיבות אתם פותחים מחדש?

בנימין יפה-נוף: אני לא יכול להגיד לך ספציפית על המקרה הזה, אבל יש לנו סעיף נוסף של 4 מיליון שקל למועדניות משום שנסגרו מועדניות.

משה גפני: אין סעיף של 4 מיליון שקל, יש סעיף שמורידים מהשרות לילד ולנוער - תכנון וניהול, ומוסיפים את זה לשירות הילד ולנוער - טיפול קהילתי וביתי.

בנימין יפה-נוף: תכנון וניהול זה סעיף בעדיפות יותר נמוכה.

בנימין יפה-נוף: מדובר היה בכספים שלא נוצלו עד סוף השנה.

בנימין יפה-נוף: אנחנו לקחנו אותם והכנסנו אותם למועדניות.

משה גפני: אז יפתחו את המועדונית בנתיבות?

בנימין יפה-נוף: אני לא יכול לתת לך את התשובה עכשיו.

יעקב ליצמן: יש תוספת של 250 אלף ללשכות?

בנימין יפה-נוף: מחוז חיפה עבר למשרדים חדשים, ובמשרדים האלה מתברר שיש שיטה חדשה וחברה קבלנית.

בנימין יפה-נוף: הסכומים האלה מכסים את זה.

ישראל כץ: כמה מתוך התוספות האלה הולכות למגזר הערבי?

בנימין יפה-נוף: יש כאן פזורה בדואית בנגב שאין לה שייכות מוניציפאלית לשום מקום, ולכן ביקשנו מהמועצה איזורית שגב שלום שתנהל את ענייניה.

בנימין יפה-נוף: כדי שהם יוכלו לטפל בפזורה הבדואית בנגב הוספנו להם תקציבים.

ישראל כץ: כרגע יש פסיקת בג"ץ על כך שאסור להכניס שיקולים ערכיים לתוך הנושא של הקצבות כספים, ואם עושים את זה צריך לציין את זה.

ישראל כץ: השאלה היא אם זה מחולק כיאות בין פלחי האוכלוסייה.

ישראל כץ: אנחנו נגד הקיצוצים, אבל ראוי שתציינו איך התוספות מחולקות.

ישראל כץ: שאלתי במקרה על המגזר הערבי ולא קיבלתי תשובה מפורטת.

ישראל כץ: אני יכול לשאול לגבי ישובים קטנים אם הם כלולים וכו'.

בנימין יפה-נוף: דיון מהסוג הזה הוא לגיטימי לגבי תחילת שנת כספים חדשה.

בנימין יפה-נוף: עכשיו אנחנו בסוף שנת כספים.

בנימין יפה-נוף: היות ואנחנו מדברים על מעונות יום למפגרים, על מועדניות, אנחנו חייבים את הכספים.

אלי גולדשמידט: בעד 2 נגד - 4 לא אושר

יעקב ליצמן: אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פנייה מספר 290.

מירב סמיון: פנייה 290 היא פנייה להגדלה של 102 מיליון ש"ח בהוצאה מותנת בהכנסה.

מירב סמיון: זה נובע מגידול בהכנסות מהחזרי פיתוח.

מירב סמיון: התוצאה של זה היא פשוט גידול בשיווקים של יחידות דיור מעבר לתחזית שהיתה כאשר נעשה התקציב לשנת 1999.

מירב סמיון: כל נושא של החזרי הפיתוח מיועד למימון פיתוח תשתיות לבנייה למגורים.

יעקב ליצמן: מה זה אלעד?

מירב סמיון: שניהם זה הכנסות מהחזרי פיתוח, רק שבאלעד מאחר ומדובר בפרוייקט בסדר גודל מאוד גדול, זה נעשה בתוכנית נפרדת.

מירב סמיון: איפה שאתם רואים את ה70 מיליון זו תוכנית שבה נעשה הפיתוח במרבית היישובים.

מירב סמיון: כאשר מדובר בפיתוח בקנה מידה גדול, כמו מודיעין, כמו אלעד ומקומות כאלה, זה פשוט נעשה בתוכנית נפרדת.

מירב סמיון: זה סוגר את ההכנסות הידועות עד לסוף שנת 1999.

עופר חוגי: על איזה ערים מדובר?

מירב סמיון: תשתיות הבנייה החדשות זה בכל הארץ, רק פרוייקטים גדולים כמו אלעד ומודיעין זה בתוכנית נפרדת.

מירב סמיון: כל הפיתוח ברחבי הארץ, למעט הבנייה הכפרית, זה מהתוכנית הזאת.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - 4 לא אושר.

אלי גולדשמידט: אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פנייה 321.

שי וינר: יש פה העברה של 18 מיליון 820 ל3- נושאים: 1.

שי וינר: מוסדות ציבור ומבני דת 2.

שי וינר: הגדלה של תקציבי הבנייה הכפרית.

שי וינר: זה מחולק לשני סעיפים: א.

שי וינר: תכנון ב.

שי וינר: מוסדות ציבור.

שי וינר: 3.

שי וינר: הגדלה של אבטחה במזרח ירושלים של 6 מיליון.

יעקב ליצמן: על איזה מוסדות מדובר בסעיף 1?

שי וינר: מוסדות בכל הארץ.

יעקב ליצמן: הייתי רוצה לקבל את הרשימה.

יעקב ליצמן: לגבי הבנייה כפרית, איזה מקומות?

שי וינר: חלק לתכנון וחלק למוסדות ציבור.

עופר חוגי: מה בנוגע לבנייה להשכרה?

שי וינר: אין למשרד השיכון אפשרות לבנות השנה את הבנייה להשכרה.

שי וינר: המקורות של משרד השיכון מממנות את הנושאים האלה.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד- 3 נגד - 2 אושר

עופר חוגי: אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פנייה מספר 292.

ירון עמית: הפנייה מדברת על שינויים פנימיים בתוך תקציב משרד הפנים, על מנת לתקצב את צרכי המעבר של נציבות מס הכנסה לקריית הממשלה בחיפה.

ירון עמית: מס הכנסה מאלכס חלק מהבניין, ולצורך המעבר יש צרכים של רכישות.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - 2 אושר

עופר חוגי: רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פנייה מספר 299.

הראל בלינדה: פנייה שמבקשת להעביר 40 מיליון שקל מתקציב משרד החוץ לצורך הצרכים שנובעים מהתייקרות בשער החליפין של השקל לעומת מטבע החוץ.

אלי גולדשמידט: כבר עשינו את זה פעם.

הראל בלינדה: אנחנו בשלב הראשון הפשרנו את הרזרבה להתייקרויות, שהיא רזרבה להתייקרויות בתוך הסעיף, וכעת אנחנו מבקשים להשלים את המהלך בעוד 40 מיליון שקל, מתוך סיכום שזה סוגר את השנה.

אלי גולדשמידט: למה זה לא היה קודם?

הראל בלינדה: אנחנו באמצע השנה עוד רצינו ללמוד איך זה עובד.

אמנון כהן: מה זו רזרבה מיוחדת?

הראל בלינדה: זו רזרבה שמיועדת להתייקרויות בכלל המשרדים.

הראל בלינדה: היא לא חלק ממשרד החוץ.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד- 2 נגד - 3 נמנע - 1 לא אושר.

אלי גולדשמידט: אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פנייה 300.

לימור אלקיים: מדובר בשינויים פנימיים בתקציב התמיכות בחקלאות, שעיקרו העברת סך של 600 אלפי ש"ח למימון פסק הדין בנושא פיצוי ריבית והצמדה לבעלי משתלות שניזוקו באסון טבע 91-92.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 2 נגד - 3 נמנע - 1 לא אושר אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פנייה 303.

דן זייצ'יק: מדובר בשינויים פנימיים בתקציב תיאום פעולות בשטחים, שעיקרם שיפורים במעבר ארז ואזרוח מעבר קרני, שזה מעבר של פועלים מרצועת עזה לאיזור התעשייה ארז.

אמנון כהן: למה הורד כאן ממשרד העבודה?

דן זייצ'יק: זה לא ממשרד העבודה, זה מיחידת העבודה במסגרת תיאום פעולות בשטחים.

דן זייצ'יק: תקציב תיאום הפעולות הוא של כל משרדי הממשלה.

דן זייצ'יק: במסגרת הזאת יש יחידה של משרד העבודה.

משה גפני: מה זו יחידת ארכיאולוגיה?

דן זייצ'יק: בתיאום פעולות בשטחים, כמו שהסברתי, יש נציגויות של משרדי הממשלה שמבצעות פעולות.

דן זייצ'יק: יחידת הארכיאולוגיה בשטחים אחראית על כל נושא האתרים הקדושים, חפירות ארכיאולוגיות שמתבצעות בשטחי יהודה ושומרון וכו'.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 7 נגד - 0 אושר פנייה 304, 305.

שי וינר: מדובר פה בהעברת סכום של מיליון 450 אלף ש"ח מהרזרבה הכללית לסעיף 04 - משרד ראש הממשלה.

שי וינר: מדובר בתקצוב של 20 חודשי עבודה של עוד מספר עובדים בלשכתו של פרס.

עופר חוגי: מי הם העובדים?

שי וינר: אלה בעיקר עובדים מקצועיים.

עופר חוגי: אפשר לקבל את הרשימה שלהם ובאיזה תחומים הם מתעסקים?

שי וינר: אפשר.

עופר חוגי: על כמה עובדים מדובר?

שי וינר: סך כל העובדים במשרד הם כ20-, כולל הלשכה והמזכירות.

עופר חוגי: ומה השכר של כל אחד?

שי וינר: שכר של עובדי מדינה.

אלי גולדשמידט: אתה מוכן לעשות את אותה בדיקה לגבי מספר העובדים בלשכת שר העבודה והרווחה או בלשכת שר הבריאות?

עופר חוגי: בשמחה.

עופר חוגי: אני יודע שאין להם.

אלי גולדשמידט: מי בעד הפנייה, ירים את ידו?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 2 נגד - 5 לא אושר אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פנייה 307.

הראל בלינדה: הפנייה הזו היא פנייה לשינויים פנימיים בתקציב הפיתוח של משרד האוצר לתגבור תקציבי המכשור, וכן העברה של הרשאה להתחייב בעיקר לתקציב ממס"ח.

אלי גולדשמידט: מה זה ממס"ח?

הראל בלינדה: זה גוף שהוקם על פי החלטת ממשלה, נדמה לי בשנות ה70-, להכין את המשק לסחר חוץ.

הראל בלינדה: בפנייה הזו אנו מבקשים להביא הרשאה להתחייב, מכיוון שבתקציבי פיתוח, על פי חוק יסודות התקציב, לא ניתן להוציא מתקציב מזומן אלא אם כן יש הרשאה להתחייב שעומדת מולו.

הראל בלינדה: אנחנו דורשים לתקן את זה.

משה גפני: מה זה בניית משרדים חדשים?

הראל בלינדה: זו תוכנית שמיועדת בעיקר לבנייה של קריית הממשלה בחיפה.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 2 נגד - 4 לא אושר.

אלי גולדשמידט: אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פנייה 308.

גלעד שמי: מדובר בשינויים פנימיים במשרד לביטחון פנים, שעיקרם תקצוב של השתתפויות משרדי ממשלה וגורמי חוץ בתקציב משטרת ישראל.

גלעד שמי: מדובר בהשתתפות של מע"צ, כל הנושא של שיטור לצד התיקונים בדרך.

גלעד שמי: העמידו שם שוטרים שדואגים להסדרת התנועה.

משה גפני: מתי המשטרה גובה כסף על פעולות שיטור ומתי היא לא גובה?

גלעד שמי: במסגרת החלטת הממשלה הוחלט לעשות בחינה של כל הנושא של הוספת השכר.

גלעד שמי: למרות שהוספת השכר היא על פי קריטריונים קבועים של המשרד לביטחון פנים, חשבנו שנכון יהיה לעשות בדיקה מחודשת בנושא הזה בכל ההיבטים, גם ההיבטים הציבוריים, גם ההיבטים של עבודתו של השוטר, שאחרי יום של עבודה הולך ועושה עבודה נוספת.

גלעד שמי: בהחלטת ממשלה, במסגרת התקציב הנוכחי, הוחלט שנעשה בחינה בנושא בתקציב 2000.

משה גפני: אתה יכול לברר לי כמה משטרת ישראל גבתה על העברת 6 המשחנים?

גלעד שמי: אני יכול לברר את זה.

אלי גולדשמידט: תבדוק את האינפורמציה ותעביר לחבר הכנסת גפני.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 2 נגד - 2 נמנע - 1 לא אושר.

אלי גולדשמידט: אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פנייה 311.

יואב עמית: מדובר על שינויים פנימיים בתקציב המשרד, בעיקר לתגבור תקציבי האמרכלות.

יואב עמית: אין פה הגדלה בתקציב המשרד.

ישראל כץ: אמרכלות זה שכר ליועצים.

יואב עמית: אמרכלות זה בעיקר שכר דירה, ארנונה.

ישראל כץ: יש שינוי בלתי צפוי בשכר הדירה?

יואב עמית: יש שינויים.

משה גפני: מה זאת התוספת לפרס?

יואב עמית: במהלך השנה, לאור קצב הביצוע של הלשכות, המשרד עושה התאמות בתוך התקציב שלו.

יואב עמית: אם בתקציב המשרד של פרס יש הוצאות של 65 אלף שקל גדולות ממה שהיה חזוי, אז הוא מעביר לשם ממקורותיו.

אלי גולדשמידט: פרס הרי נבחר להיות שר באוגוסט.

אלי גולדשמידט: קצת לפני זה אישרנו את הוצאות לשכת נתניהו, פרס, לאה רבין.

אלי גולדשמידט: נתניהו לא הפך להיות שר בממשלה, אבל פרס כן הפך להיות שר בממשלה, איך ההתחשבנות בין המימון של הלשכה שלו כראש ממשלה לשעבר לבין המימון שלו כשר?

יואב עמית: בפנייה, אם אתם זוכרים, שעברה כאן לפני שבוע שמתקצבת את לשכות השרים: פרס, רמון ומלכיאור, משכנו מתקציב לשכת ראש הממשלה לשעבר פרס את החלק היחסי של התקציב פי 5 חודשים.

אלי גולדשמידט: זאת אומרת שלשכתו של שפרס כראש ממשלה לשעבר לא מתוקצבת לחלוטין מהרגע שהוא הפך להיות שר?

יואב עמית: נכון.

יואב עמית: התקציב שאתם רואים כאן הוא תקציב ל7- חודשי פעילות בלשכת ראש הממשלה לשעבר פרס.

משה גפני: מאותו רגע שהוא נבחר לשר אין שקל אחד שעובד ללשכתו כראש ממשלה לשעבר.

יואב עמית: אפילו משכנו משם את החלק היחסי של 5 החודשים האחרונים של השנה.

יואב עמית: אפשר לראות את זה בפנייה שמתקצבת את לשכת השר.

אלי גולדשמידט: למה יש העלאה בעניין הזה?

יואב עמית: עם סגירת הפעילות שם רואים מה מצב החשבונות, ואם צריך לשלם עוד כמה אלפי שקלים לספק זה או אחר, ובהתאם לזה אנחנו מיישרים את התקציב מתוך המקורות.

אלי גולדשמידט: מה זה נקרא מיישרים?

אלי גולדשמידט: יש לך תקציב.

אלי גולדשמידט: נניח התקציב הזה 100, שמתוכו אתה צריך 5 חלקי 12 לנכות והשאר 7 חלקי 12, למה אתה מוסיף עכשיו תוספת?

משה גפני: אתה תוכל להסביר גם מה זה ה65-?

יואב עמית: אם בסגירת החשבונות רואים ש7- החודשים הראשונים עלו במעט מעבר למה שהיה מתוקצב, המשרד מבקש להעביר מתוך תקציבו.

אלי גולדשמידט: זה לא בסדר, הייתם צריכים לעמוד ב7- חלקי 12.

אלי גולדשמידט: למה החריגה הזאת?

יואב עמית: אנחנו עושים איזו שהיא תחזית מתחילת השנה, ואחר כך בהתאם לפעילות עושים שינויים בתקציב.

יואב עמית: זה המשמעות של שינויים פנימיים בתקציב.

יואב עמית: לשכת פרס עלתה כמיליון ו100- אלף שקל במונחים שנתיים.

אלי גולדשמידט: 65 אלף זו סטייה של כמעט 10%.

אלי גולדשמידט: התקציב האמיתי של פרס היה מתוך מיליון 400 משהו כמו 671.

אלי גולדשמידט: על 671 תוספת של 65 אלף זאת סטייה של 10%.

אלי גולדשמידט: למה הסטייה הזאת ומאיפה היא תבוא?

אלי גולדשמידט: אם הוא היה גומר 12 חודש לא היית מוסיף לו.

יואב עמית: אם הוא היה גומר 12 חודש אני לקראת סוף השנה הייתי מעביר פניית סוף שנה שהיא עושה בדיוק את השינויים האלה.

סמדר אלחנני: התקציב הוא גם לא לינארי לחלוטין.

סמדר אלחנני: אנשים שעבדו שם מגיע להם תוספת שכר על פי הסכם.

סמדר אלחנני: הם צריכים לקבל את זה רטרואקטיבית.

אלי גולדשמידט: למה אתה מוריד לשמיר?

יואב עמית: כי אצל שמיר נוצר עודף בסך של 30 אלף שקל.

יואב עמית: בהתאם לקצב הביצוע, המשרד מבקש לעשות שינויים פנימיים.

אלי גולדשמידט: למה אתה מעלה לגברת רבין?

סמדר אלחנני: ועדה ציבורית החליטה על הארכת התקופה שהיא מקבלת את אחזקת המשרד.

אלי גולדשמידט: אבל אנחנו תקצבנו את זה בוועדת הכספים.

אלי גולדשמידט: אנחנו מימנו את לשכת לאה רבין עד סוף שנת התקציב.

אלי גולדשמידט: היה ברור שהחל מ1 בינואר 2000 התקצוב של לשכת רבין עולה במרכז רבין.

אלי גולדשמידט: זאת היתה המלצה של ועדת בועז שקיבלנו אותה.

אלי גולדשמידט: עכשיו אתם מבקשים תוספת ללאה רבין בשיעור של 150 אלף שקל.

אלי גולדשמידט: למה?

יואב עמית: בהתאם לקצב הביצוע.

יואב עמית: בהתאם לשכר הדירה שהיא משלמת.

אלי גולדשמידט: אבל לא ידעתם את זה מראש?

אלי גולדשמידט: מדובר פה על 20%.

אלי גולדשמידט: אני מציע שתבדקו את הפנייה הזאת.

סמדר אלחנני: הכנסת הקודמת החליטה שוועדת הכספים אין לה יותר מה להגיד בשכר שרים וגמלאותיהם.

סמדר אלחנני: אז אמרו שוועדה ציבורית תקבע, אבל אני אז אמרתי שאת הכסף ועדת הכספים צריכה לאשר.

עופר חוגי: כל אלמנת ראש ממשלה מקבלת תקצוב כזה?

סמדר אלחנני: לא, אלמנת ראש ממשלה שנהייתה אלמנה בנסיבות מיוחדות.

אלי גולדשמידט: אנחנו אישרנו במקביל את לשכת רבין ואת לשכת נתניהו.

אלי גולדשמידט: אנחנו תקצבנו את שתיהן.

אלי גולדשמידט: לגבי לשכת לאה רבין נקבע, על פי בסיס המלצת ועדת בועז, שהמימון להמשך לשכתה של לאה רבין יעשה מתוך התקציב של מרכז רבין.

אלי גולדשמידט: את לשכת לאה רבין צריך לתקצב החל מ1 בינואר 2000 מהסכום הכללי שישנו.

אמנון כהן: יש לי תחושה שכל פעם שיש עודפים במשרד זה תמיד הולך לאמרכלות ואני לא יכול לדעת למה זה הולך.

אמנון כהן: האם אפשר להוציא הנחיה מכאן, שכל פעם שתבוא העברת רזרבה לסעיף כזה או אחר שיבואו עם פירוט לאיפה זה הולך.

אלי גולדשמידט: מקובל.

אלי גולדשמידט: אני מבקש לבחון פעם נוספת את הפנייה הזאת ולהביא לנו נתונים.

אלי גולדשמידט: הפערים בין התקצוב ובין מה שאתם מביאים לנו עכשיו נראים לי יותר מידי גדולים ובלתי סבירים.

אלי גולדשמידט: בכל הדברים האלה דנו בקיץ, ולדעתי זה לא היה צריך לקרות.

אלי גולדשמידט: אתם מעמידים את האנשים שבהם מדובר די במבוכה על ידי זה שאתם מביאים את התקציבים האלה פעם נוספת.

אלי גולדשמידט: אתם צריכים לתקצב יותר נכון.

אלי גולדשמידט: אתם לא יכולים לבוא אלינו בפער של 15% 20% על תקציב שהוחלט עליו רק לפני 4,5 חודשים.

אלי גולדשמידט: אתם מביכים את גברת לאה רבין, אתם מביכים אותנו, אתם פשוט לא עושים עבודה נכונה בקטע הזה.

אלי גולדשמידט: פנייה 312, 313.

דן זייצ'יק: מדובר על העברה מתקציב התמיכות של משק המים לתקציב של רשויות פיקוח למימון פעילות הזרמת מים לנחלים בהיקף של 300 אלף שקל.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - 2 אושר פנייה 316.

גלעד שמי: מדובר בהגדלת תקציב בהרשאה להתחייב של 8 מיליון 587 אלף לתקציב הפיתוח של משרד הבריאות, שנועדה לשתי מטרות: 1.

גלעד שמי: פיתוח תשתיות לשילוב חולי נפש בקהילה, שזה 7 מיליון שקל בהרשאה להתחייב.

גלעד שמי: 2.

גלעד שמי: סגירת פערים במגזר הדרוזי והצ'רקסי.

סמדר אלחנני: מהותית זה הגדלת תקציב ראלי שלא בדרך חקיקה, ואת זה אסור לעשות.

סמדר אלחנני: ההרשאה להתחייב הזאת מגדילה ראלית את תקציב 2000 ו2005.

סמדר אלחנני: זו הגדלה ראלית של תקציב 2000 מעבר למה שכתוב בחוק.

סמדר אלחנני: גם אם ימצאו את התירוץ המשפטי שכן אפשר לעשות את זה, מהותית אתה מגדיל פה תקציב שהוא מעבר למה שכתוב בחוק.

סמדר אלחנני: להגדיל את סך כל התקציב אפשר רק על ידי חקיקה ראשית.

גלעד שמי: בשנת 1998 היה למשרד הבריאות תקציב פיתוח שלא נוצל כולו, ולכן הוגשה פנייה לפני שבוע או 10 ימים להעברת עודפים מתקציב 1998 לתקציב 1999 במזומן.

גלעד שמי: כדי שאפשר יהיה להוציא את הכסף במזומן צריך שתעמוד מול המזומן הרשאה להתחייב.

גלעד שמי: מדובר על תקציב הפיתוח.

אלי גולדשמידט: למה צריך הרשאה להתחייב?

גלעד שמי: לפי חוק התקציב לא ניתן לבצע בתקציב הפיתוח במזומן אם אין הרשאה להתחייב כנגד זה.

מאיר שטרית: אני זוכר שהעברנו הרבה מאוד פעמים עודפים בלי להעביר הרשאה להתחייב.

אנה שניידר: הרשאה להתחייב זה בעצם מן היתר צווי.

אנה שניידר: בודקים מה רוצים לעשות, ומאשרים לאותו משרד להתחייב בהתחייבויות לשלם כסף עבור ביטוח או כל מיני דברים שיעשו בסעיף תקציבי מסויים.

אנה שניידר: אם אנחנו מדברים על תקציב פיתוח, בוודאי שאי אפשר לעשות שום דבר בלי הרשאה להתחייב.

אנה שניידר: עכשיו, באו ואמרו שבשנת 1998 היתה הרשאה להתחייב מסויימת ולא הספיקו לבצע תוכניות שהתחייבו עליהן בשנת 1998, ולכן מעבירים את הסכומים האלה לתקציב שנת 1999.

אנה שניידר: יש פה בעצם מן התאמה טכנית, שאומרים שההרשאה להתחייב היא על סכום X, ועכשיו תהיה הרשאה להתחייב על סכום X פלוס Y, זאת אומרת אותו Y שלא הספיקו לבצע בשנת 1998 ורוצים לבצע בשנת 1999.

אנה שניידר: לכן זה צריך להתאים את ההרשאה להתחייב לסכום הממשי שעכשיו יהיה בידי משרד הבריאות.

אלי גולדשמידט: לגבי זה שסמדר אומרת שזה מנוגד לחוק התקציב כי זה לא נעשה בחקיקה ראשית, העברת עודפים מחוייבים זה גם הגדלת תקציב שלא מופיע בחוק התקציב.

אנה שניידר: יש הרשאה לעשות את זה בחוק יסודות התקציב.

אלי גולדשמידט: אם את מכירה בלגטימיות של העברת עודפי תקציב מחוייבים משנה לשנה שאין בזה פגיעה בעיקרון החקיקה הראשי, למה את רואה בהרשאה להתחייב את החריגה הזאת?

סמדר אלחנני: השימוש בעודפים מחוייבים הוא פועל יוצא מזה שאתה אומר: לא הספקת להוציא, זכותך להשתמש בעודף הזה בלי שזה יפגע לך בתקציב השנה הבאה.

סמדר אלחנני: למה זה לא משנה בסך הכל את ההוצאה התקציבית?

סמדר אלחנני: כי כמו שבשנה שעברה יש לך עודף, גם לשנה הבאה אתה משאיר עודפים, שבפועל הסך הכל לא משתנה.

סמדר אלחנני: לעומת זאת, הרשאה להתחייב היא לגבי עודפים בהרשאה להתחייב.

סמדר אלחנני: אם הם לא ישתמשו בהרשאה להתחייב אז יש עודפים להרשאה להתחייב, ובדיוק באותו שימוש יש לנו את הסעיף שמרשה את השימוש בהעברה של עודפים של הרשאה להתחייב שלא השתמשו בהם בשנה קודמת השנה.

סמדר אלחנני: העיקרון אומר שאם הרשיתי לך הרשאה להתחייב אז כנגד זה אתה בונה את התקציב הרב שנתי לשנים הבאות.

סמדר אלחנני: אין כאן ביקורת.

סמדר אלחנני: זה שלא השתמשת במשהו, זה אומר שבדקת יותר טוב את הדרך להוציא את הכסף.

יעקב ליצמן: זה לא היה עד היום?

סמדר אלחנני: אני לא ראיתי הרשאה להתחייב שלא בא מקיצוץ ברזרבה או מהעברת עודפים משנה קודמת.

סמדר אלחנני: ההגדלה בלי מקור של עודפים ו/או רזרבה זאת הגדלה ראלית של תקציב השנים הבאות שלא כתוב בשום מקום, שאת זה אי אפשר לעשות.

אלי גולדשמידט: מה שאומרת סמדר זה, שבעוד בעודפים המחוייבים בתקציב המזומן אנחנו מעבירים מכסף שהיה קיים בשנה שעברה, כאשר מעמידים מול זה הרשאה להתחייב זה צריך לבוא מעודפים של הרשאה להתחייב משנה שעברה.

אלי גולדשמידט: זה לא נעשה כאן.

אלי גולדשמידט: יש פה הגדלה בהרשאה להתחייב, בלי שיש בבסיס עודפים של שנה שעברה.

גלעד שמי: יש בסיס.

אלי גולדשמידט: מאיפה הבסיס של ההרשאה להתחייב?

גלעד שמי: בסוף שנה שעברה הועברו 7 מיליון שקל בהרשאה להתחייב ובמזומן לתשתיות ולשילוב חולי נפש בקהילה.

אלי גולדשמידט: אתה אומר שהיה 7 מיליון שקל במזומן ובהרשאה להתחייב שהעברתם את זה בסוף שנה שעברה לטובת שני הנושאים האלה:

גלעד שמי: עוד לא העברתי.

גלעד שמי: נגמרה שנת 1998 ונשארנו עם עודף בתחום הזה.

גלעד שמי: בשנת 1999 משרד האוצר בשיתוף עם משרד הבריאות עשה שתי פעולות: דבר ראשון הגיש בקשה והודעה לוועדה להעביר עודפים במזומן של ה7 מיליון שקל משנת 1998 לשנת 1999, ובמקביל הגיש את הפנייה הזאת להגדיל את ההרשאה להתחייב כדי שאפשר יהיה להוציא את הכסף הזה.

אלי גולדשמידט: אבל מה הבסיס של ההרשאה להתחייב?

אלי גולדשמידט: אומר גלעד שלעודפים המחוייבים יש מקור בהרשאה להתחייב בשנה שעברה שהוא לא השתמש בהם.

סמדר אלחנני: הוא לא כתב את זה.

אנה שניידר: ההסברים של אגף התקציבים לקויים.

גלעד שמי: יש 7 מיליון שקל בהרשאה להתחייב משנת 1998.

גלעד שמי: העודפים האלה לא יועברו מ1998 ל1999.

גלעד שמי: במקום זה אנחנו משתמשים בסמכות לפי סעיף 11 ומגדילים את ההרשאה להתחייב בתקנה הזאת.

אלי גולדשמידט: אני הבנתי מהתשובה הקודמת, שאמרת שה7 מיליון שקל בהרשאה להתחייב המקור שלו זה עודף בהרשאה להתחייב בשנה שעברה.

אלי גולדשמידט: עכשיו אמרת: לא, זה לא עודף מחוייב, אנחנו מגדילים עכשיו את ההרשאה להתחייב ב7- מיליון ללא הבסיס של שנה שעברה.

אלי גולדשמידט: זה לא אמת.

אלי גולדשמידט: אז אומרת לך סמדר, שאם אתה מגדיל את ההרשאה להתחייב בלי שיש לך את הבסיס הזה, אתה בעצם מגדיל את תקציב 1999 מבלי שיש לך אסמכתא של חוק בכנסת.

גלעד שמי: לפי סעיף 11א (5) לחוק יסודות התקציב, יש סמכות לשר האוצר, באישור ועדת הכספים, להגדיל את ההרשאה להתחייב.

מאיר שטרית: בכל שלב של השנה יש לשר האוצר אפשרות להגדיל את ההרשאה הקיימת?

סמדר אלחנני: עד 3 מיליון ש"ח או 20% מהתוכנית המקורית, אבל אי אפשר להגדיל את ה20 מיליון האלה כי לא היה שם כלום בתוכנית המקורית.

אלי גולדשמידט: פנייה 29010.

אלי גולדשמידט: מדובר על העברת העודפים במסגרת ה21 יום.

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת עופר חוגי וחבר הכנסת משה גפני ביקשו עיכוב.

מירב סמיון: מדובר בעודפים מחוייבים בתקציב הרגיל של משרד הבינוי והשיכון.

מירב סמיון: החלק הגדול מיועד לשיקום שכונות חברתי.

מאיר שטרית: לאן הולך הכסף?

מירב סמיון: הכסף הולך אך ורק לתקנה שנקראת שיקום שכונות חברתי.

מירב סמיון: זה בהתאם להחלטות הממשלה.

מירב סמיון: בתוך התוכנית יש הפרדה בין תקנות של הוצאות ניהול לבין תקנות של שיקום שכונות חברתי.

אלי גולדשמידט: ופה זה הכל לפעולות?

מירב סמיון: כן.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 2 נגד - 6 לא אושר אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פנייה 70053.

מירב סמיון: זה המימון שמול ההרשאה להתחייב.

מירב סמיון: נושא אחד זה המדידות ורישום שיכונים ציבוריים, ונושא שני היה תקן מוסדות ציבור.

מירב סמיון: היה את הנושא של פינויים בשכונת הרכבת והיה את הנושא של גמר התחשבנות.

מירב סמיון: העברנו הרשאה להתחייב, ומול זה אנחנו מעבירים עכשיו את התקציב.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - 4 לא אושר אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פנייה 70057.

מירב סמיון: 70057 זה באותו עניין, רק בנושא של פנוי שיכון המזרח בבית שאן.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - 2 נמנע - 2 אושר

עופר חוגי: אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: אנחנו חוזרים לפנייה 316.

אנה שניידר: סעיף 11א בחוק יסודות התקציב נותן כל מיני סמכויות לשר האוצר בכל סעיף תקציב שנקבע בחוק התקציב השנתי לשנת הכספים.

אנה שניידר: בסעיף קטן א(5) כתוב, שהוא רשאי להגדיל בהודעה לוועדת הכספים את סכום ההרשאה להתחייב בכל תוכנית שבאותו סעיף, על סכום מסויים, ובלבד שלא תשונה בדרך זו תוכנית בסכום העולה על 3 מיליון 400 אלף ועל 20% מהתוכנית המקורית.

אנה שניידר: זה בהודעה לוועדה.

אנה שניידר: מעבר לסכום הזה וללא הגבלת סכום כלשהו, צריך אישור מוקדם של הוועדה.

אלי גולדשמידט: מה המסקנה המשפטית?

אנה שניידר: מבחינה משפטית הם יכולים לבוא לוועדה, ואם הוועדה תאשר אישור מוקדם הכל תקין מבחינת חוק יסודות התקציב.

מאיר שטרית: שר האוצר יכול לבוא בסוף שנת 1999, תאורטית, ולומר: אני רוצה להגדיל הרשאה להתחייב ב10 מיליארד שקל בתוכניות: א,ב,ג,ד.

אנה שניידר: אם הוועדה מאשרת, אז כן.

מאיר שטרית: זאת אומרת הוא יכול להגדיל את תקציב המדינה לבדו בלי דיון בכנסת.

אלי גולדשמידט: רק בדיון בוועדת הכספים.

מאיר שטרית: זאת אומרת שהוא יוצר מחוייבות לשנה הבאה מראש.

אלי גולדשמידט: יכול מאוד להיות שאנחנו נדרש לשנות את חוק יסודות התקציב.

אלי גולדשמידט: כל זמן שהחוק לא השתנה וחוק יסודות התקציב מתיר להגדיל את ההרשאה להתחייב, אנחנו נפעל על פי זה.

אלי גולדשמידט: אולי נציע הצעת חוק בעניין הזה, כלומר להפוך את סעיף ההגבלה לא להודעה אלא לאישור ועדת הכספים, ומעבר לזה אין אישור.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 5 נגד - 2 נמנע - 1 אושר

עופר חוגי: אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פניות מספר 323, 324.

הראל בלינדה: הממשלה החליטה ואחר כך זה גם עבר בחוק ההסדרים לבטל את קרן האיזון למשקי מים.

הראל בלינדה: הקרן היתה מנוהלת על ידי מנהלי תיקים פרטיים, ועל חלק מהמכירה של הקרן הם היו צריכים לקבל עמלה מסויימת.

הראל בלינדה: אנחנו החלטנו כדי שיהיה גילוי נאות של הפעילות הזאת, שבמקום שהם יורידו את העמלה מהתשואה שהממשלה מקבלת ופשוט תתקבל קרן קטנה יותר, שנתקצב בנפרד את העמלה שמנהלי תיקים מקבלים.

הראל בלינדה: בינתיים אנחנו צריכים לתקצב פה מיליון שקל.

עופר חוגי: מה זה מנהלי תיקים?

הראל בלינדה: בעבר, לפי חוק המים, היתה קרן האיזון לדמי מים שגבתה היטלי איזון מכל מנהלי תיקי המים, אחר כך מקורות יצאה והיה לה הסכם נפרד עם המדינה.

משה גפני: מה הקריטריון של התמיכות לרשות המים?

הראל בלינדה: במסגרת חוק ההסדרים הקרן בוטלה.

אלי גולדשמידט: הקרן בוטלה ונותרה יתרה של חצי מיליארד שקל.

הראל בלינדה: לא, יתרה שהיתה מכל מקום נוהלה על ידי מנהלי תיקים פרטיים.

הראל בלינדה: חלק מהחוק היה להעביר את היתרה שבקרן להכנסות המדינה, ולכן היו צריכים למכור את כל הניירות שהיו מושקעים בהם הכספים של הקרן ולהעביר את זה לחשב הכללי.

הראל בלינדה: הפעולה הזאת תצטרך לשלם שכר למנהלי התיקים.

הראל בלינדה: בדרך כלל מנהלי תיקים שגובים את השכר שלהם, פשוט מורידים את זה מהעמלה.

הראל בלינדה: בשביל לעשות גילוי נאות ולהראות כמה עלתה הפעילות הזאת, אז החלטנו שנעשה את ההפרדה והם ימכרו את כל הניירות שהיו בחזקתם ויעבירו את זה לחשב הכללי, ואנחנו נתקצב בצורה נפרדת את העמלה שהם צריכים לקבל שזה המיליון שקל.

אלי גולדשמידט: יש פה איזו שהיא נגיעה לכספים שעוברים למפיקי מים פרטיים?

הראל בלינדה: זה תוקצב בתקציב התמיכות.

הראל בלינדה: זה התקציב השוטף של נציבות המים.

הראל בלינדה: זאת הפעילות שנעשתה וצריך בעבורה לשלם למנהלי התיקים האלה.

עופר חוגי: אני רוצה חוות דעת משפטית אם זה היה חוקי כל העניין הזה, ואם יש לנו סמכות להעביר להם כסף היום.

אלי גולדשמידט: על פי בקשתו של חבר הכנסת עופר חוגי, אנה שניידר תתן לנו חוות דעת אם העניין מתחילתו היה חוקי, ואם לא, האם מותר לנו לעשות את העברה הזאת.

אלי גולדשמידט: אנחנו לא מצביעים על זה.

אלי גולדשמידט: פנייה 13015 ו13016-.

הראל בלינדה: זאת פנייה להעברת עודפים מסעיף הוצאות שונות.

אלי גולדשמידט: מה זה הצטיידות בחן?

הראל בלינדה: בחן זה מערכת המחשוב של החשב הכללי.

אלי גולדשמידט: מה זה השתתפות בחברה למפעלי כלכלה?

הראל בלינדה: חברה למפעלי כלכלה היא חברה בבעלות משותפת של המדינה וההסתדרות, שהייעוד שלה זה לתת תנאים וכל מיני מבצעים לעובדי המדינה.

אלי גולדשמידט: מה זה מבצעים לעובדי המדינה?

הראל בלינדה: למשל, יש מכרז לביטוח שיניים.

אלי גולדשמידט: מה זה הוצאות שונות מיליון 282 אלף?

הראל בלינדה: הוצאות שונות זה פרוייקט של ייעוץ לחוות דעת לפרוייקט הסעה המונית.

הראל בלינדה: יש חוזה לייעוץ עם חברה חיצונית ופשוט לא שולם לה הכסף בשנה שעברה.

אלי גולדשמידט: ההוצאות השונות זה הכל לחברה הזאת שעושה את חוות הדעת הזאת?

הראל בלינדה: המיליון 282 זה לנושא הזה בלי הקלות במיסים.

הראל בלינדה: בהקלות במיסים עיקר הכסף מיועד לתשלום החזרי מיסים לדיפלומטים בהתאם לאמנות בינלאומיות.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - 2 אושר

עופר חוגי: אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פנייה 13017.

לימור אלקיים: "I.D.A 11 " זה פרוייקט של הבנק העולמי.

לימור אלקיים: מדינות שמשתתפות בפרוייקט הזה מקבלות הטבות ויכולות לגשת למכרזים.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 4 נגד - 0 אושר פנייה 24018.

גלעד שמי: מדובר על השתתפות של משרד הבריאות במשרד הביטחון בסך של 600 אלף שקל.

גלעד שמי: משרד הביטחון מציע את העבודה ומשרד הבריאות צריך להעביר את הכסף.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 4 נגד - 0 אושר פנייה 55008.

גלעד שמי: זה בעצם אותו נושא, אלא שהפעם אנחנו מבקשים להעביר את העודפים שנותרו בתקציב של אגפי המיסים.

גלעד שמי: אגפי המיסים השתתפו בבינוי של הבניין הזה בהתאם לחלקם היחסי באיכלוס, בערך 60%.

גלעד שמי: אנחנו מבקשים להעביר את העודפים שנותרו בתקציב על מנת שאפשר יהיה לשלם להם.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 4 נגד - 0 אושר פנייה 272.

עופר חוגי: אפשר לקבל את רשימת בתי הספר?

אלי גולדשמידט: השנויים הפנימיים בתוך נתיב בין מה למה?

לימור אלקיים: בתחילת השנה תוקצבה מעין רזרבה לאירגון החדש.

לימור אלקיים: יום-טוב תמיר המליץ לבצע כל מיני שינויים אירגונים ושינויים נוספים שחלקם נגזרו מדו"ח מבקרת המדינה לשנת 1998, לכן בשנת 1999 אנחנו רוצים מעין רזרבה לכל השינויים שאמורים היו להעשות.

לימור אלקיים: מדובר בעצם על צימצום תקנים, ירידת פרופורציות אירגוניות וכיוצא בזה.

לימור אלקיים: בפועל, בשנת 1999 לא ניתן הדו"ח.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 2 נגד - 1 אושר

עופר חוגי: אני מבקש רוויזיה.

אלי גולדשמידט: פנייה 13012.

אלי גולדשמידט: עיכוב של חבר הכנסת ברכה של מיליון ש"ח לתשלום פיצויים מיוחדים, לפנים משורת הדין, לנפגעי מערת המכפלה על פי החלטות הממשלה מפברואר 1994.

שי וינר: מדובר על מיליון ש"ח פיצוי לנפגעי מערת המכפלה.

אלי גולדשמידט: זה כל הסכום שמדינת ישראל מעמידה לרשותם?

שי וינר: לאחר הטבח אושר נוהל לפנים משורת הדין לפיצוי חד פעמי למשפחות דרך המינהל האזרחי.

עופר חוגי: למה זה לפנים משורת הדין?

שי וינר: יש חוק נפגעי פעולות איבה.

שי וינר: כדי לא להחיל את החוק הזה על פלסטינים, עשו פיצוי לפנים משורת הדין שמחייב גם את המשפחות לחתום על התחייבות שאין להם כל תביעה כנגד מדינת ישראל.

שי וינר: אחרי הטבח עשו רשימה של מי היו ההרוגים ומי היו הפצועים.

שי וינר: הרשימה הסתכמה ב29 הרוגים ו128 פצועים.

שי וינר: מתוך 29 הרוגים, 21 משפחות קיבלו פיצויים, ומתוך 128 משפחות הפצועים, 82 משפחות קיבלו.

אלי גולדשמידט: כמה כסף?

שי וינר: נקבעה מדרגה של פיצוי לפי חומרת הפציעה.

אלי גולדשמידט: בהנחה שהיו משלמים את הפיצוי על פי חוק נפגעי פעולות איבה, הסכומים שהיו משולמים למשפחות של הפצועים היו גבוהים יותר?

אלי גולדשמידט: אני מבקש שהדבר הזה יבדק.

אלי גולדשמידט: אני רוצה לקבל חוות דעת משפטית א.

אלי גולדשמידט: מדוע חוק נפגעי פעולות איבה לא חל על נפגעי מערת המכפלה?

אלי גולדשמידט: ב.

אלי גולדשמידט: האם יש פער בין התשלום שמשולם על פי החוק ובין התשלום שמשולם לפנים משורת הדין?

אלי גולדשמידט: רק אחרי זה נדון בנושא הזה.

אלי גולדשמידט: לפי דעתי צריך לשלם להם כמו לכל נפגע אחר בפעולות איבה.

אלי גולדשמידט: כמה כסף שולם עד כה?

שי וינר: עד כה שולמו משנת 1994 כ5- מיליון ש"ח.

אלי גולדשמידט: בין אלה הפצועים יש כאלה שיושבים על כיסא גלגלים?

אלי גולדשמידט: תביעה על כיסא גלגלים בנזיקין מתקרבת ל3 מיליון ש"ח.

אלי גולדשמידט: אני לא מתרשם שב5- מיליון שקל יש קירבה למה שהיה משולם בדיני נזיקין רגילים.

אלי גולדשמידט: פנייה 22012.

שי וינר: הפנייה עוסקת בהעברת עודפים מחוייבים מתקציב 1998 לתקציב 1999 בסכום כולל של כ105 מיליון ש"ח, מהם כ97 או כ98 מיליון ש"ח עודפי הוועדה הבין משרדית לבניית מבני ציבור ומקוואות.

שי וינר: ישנם שני תקציבים שנידונים בוועדה לגבי הוועדה בין משרדית.

שי וינר: 23 מיליון ש"ח זה תקציב 1999, ששם ביקש השר משר האוצר להעביר את הכסף לתקציב 2000 על מנת לעשות שינוי בשיטת החלוקה.

שי וינר: לדעתי שר האוצר עוד לא נתן על זה תשובה סופית.

שי וינר: כרגע מה שנידון זה העברת עודפים מ1998, שזה מקוואות שהתחייבו עליהם.

שי וינר: נרשמה התחייבות חשב על הסכום הזה לעמותה כזאת או אחרת או ליישוב כזה או אחר.

שי וינר: ולא הועברו עדיין הכספים.

שי וינר: הפנייה הזאת נועדה לממש את ההתחייבויות שהתחייב החשב.

משה גפני: זה גם בתי כנסת וגם מקוואות.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד- 3 נגד - 0 אושר

עופר חוגי: אני מבקש רוויזיה.