ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 32, 1999-10-19 10:00

אלי גולדשמידט: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

אלי גולדשמידט: המטרה של הפגישה הזאת היא ללמוד את דרך העבודה של בנק ישראל.

אלי גולדשמידט: זאת לא פגישה של פולמוסים, אלא להבין איך אתם עובדים וכדי שלחברי הכנסת יהיה מידע מלא, עד כמה שאפשר.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: תודה על כך שאנחנו מקיימים את המפגש הזה, זה חשוב לנו מאוד.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בשיחות קודמות שהיו ביני לבין יושב ראש הוועדה, דיברנו על פגישה כזאת, וזה נעשה עתה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: היושב ראש תיאר את הפגישה הזאת כלמידה, כאילו שיש כאן מלמד והלומד.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אנחנו רואים בזה מאמץ של השקיפות והפתיחות גם של בנק ישראל כלפי חברי הכנסת, ודרכם גם כלפי הציבור.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: דיון כמו שקורה היום, לא יכול היה להיות לפני מספר שנים, עקב העובדה שלפני מספר שנים לא היה גם הרבה מה ללמוד לגבי מה בנק ישראל עושה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: המערכת היתה מאוד מרוכזת, השווקים לא פעלו, ובסך הכל היו הקצאות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הבנק היה צריך להקצות אשראי, צריך היה לקבוע שיעורי נזילות וכד'.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אחד מהדברים של העידן הגלובלי הוא שהמערכות נעשות הרבה יותר סבוכות ונעשים סטנדרטים אחידים יותר לגבי מדיניות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: המשק הישראלי עבר תהליכים מאוד משמעותיים גם של ליברליזציה בשווקים השונים, בעיקר בשוקי הכספים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש מודעות יותר פונקציונלית לגבי חשיבות הורדת האינפלציה, לא רק כי זה דבר טוב כשלעצמו, אלא כי הוא מנגנון מאוד חשוב ליצירת תשתית לצמיחה מתמשכת.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש ניסיון רב מהעולם וחשיבות השווקים הפיננסיים באותו עולם, וגם הבנה הולכת וגוברת לגבי מעמדו של בנק מרכזי במערכת כלכלית ובדמוקרטיות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כאשר ישנה כנסת, ישנה ממשלה, ישנו בנק מרכזי, ישנה חלוקת עבודה וחשוב מאוד כאן המושג של העצמאות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: שיהיה מובן שזו לא עצמאות בהצבת יעדים, כפי שאנחנו מבינים אותם, אלא עצמאות ואי תלות בהפעלת הכלים לצורך אותם יעדים שקבעה הממשלה והכנסת.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הבנק הוא גוף שמכיל מחלקות שונות, רובן עם הגדרות פונקציונליות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש מחלקות אופרטיביות, יש מחלקות סמך, וגם תפקידי הבנק מגוונים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הבנק והנגיד משמשים כיועץ כלכלי לממשלה - את האלמנט הזה לא ננתח היום.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בבנק יש מחלקות כמו: מחלקה משפטית, מחלקת משאבי אנוש, מחלקת מידע, מחשובים למיניהם וכד'.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כמו כן ישנן גם מחלקות אופרטיביות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: היום אני מבקש להתמקד בנושא של קביעת מדיניות הריבית.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה לא בגלל שזה הדבר הכי חשוב או היחיד שאנחנו עושים, אלא כי זה הדבר שבדרך כלל אנחנו דנים בו.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בסופו של דבר המסר שלי הוא: שמדיניות הריבית נקבעת בצורה מאוד מאוד מסודרת של עבודת מטה מאוד רחבה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אחד הדברים שנציג בפגישה הזאת הוא הצגת הדרכים והכלים שבהם אנחנו מתפקדים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בעידן הנוכחי קביעת המדיניות היא הרבה יותר סבוכה ממה שבדרך כלל ניתן היה לחשוב בעבר.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם נסתכל באופן כללי על קביעה של מדיניות במשק, אז ישנם אלמנטים שקובעים מה המשטר שלך.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: המשטר, כפי שאנחנו אומרים, זה לא כלי המדיניות היום-יומיים, אלא המסגרת האנליטית.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: המשטר שאני רוצה היום לדבר עליו הוא משטר שיש לנו בישראל - משטר של שערי חליפין, שאצלנו זה רצועת הניוד הרחבה עם אסטרטגיה של מתן אפשרות לשוק לקבוע את השער במסגרת הרצועה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש לנו משטר של יעדי האינפלציה, שכולנו מכירים - הממשלה קובעת במסגרת חוק מהם יעדי האינפלציה, כהנחיה למדיניות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כנ"ל גם במסגרת הפיסקלית, יש מסגרת רב שנתית להפחתת גירעון.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בהקשר הזה, יש עוד מספר כלים להשגת אותם אלמנטים: יש מדיניות תקציבית, יש מדיניות של רפורמות כלכליות ויש מדיניות מוניטרית שעליה נדבר היום.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כולם, כאשר הם חוברים יחדיו, בסוף משפיעים דרך ערוצי תמסורת רבים על המערכת הכללית.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ערוצי התמסורת הם מגוונים ואני אדבר רק על מספר מהם.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש לנו ערוצי תמסורת כמו ריבית ושערי חליפין, אבל אף אחד מהם הוא לא יעד בפני עצמו.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הם ערוצי תמסורת, ציפיות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ישנם ערוצי תמסורת דרך שווקים - שוק הסחורות והשירותים, שוק הכספים והנכסים, שוק מטבע חוץ, תנועות הון.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בסוף כולם יחדיו משקפים את מה שהמדיניות עושה, ודרכם בסוף היעדים מושפעים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש אלמנטים שאנחנו לא שולטים עליהם, שנקבעים בעצם מבחוץ, אבל אנחנו חלק מאותו עולם.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש תנועות הון אכסוגניות למשק, יש מחירי חוץ לארץ, יש ריביות חוץ לארץ.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הם חלק מהמערכת שמשפיעה עלינו, ובסוף, כולם יחדיו, משפיעים על יעדי ביניים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לדוגמה - יעד אינפלציה הוא אחד מיעדי הביניים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הוא לא יעד סופי, אבל יעד ביניים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה חשוב, כי כל יעדי הביניים יחדיו משפיעים על הדבר המרכזי - השגת צמיחה מתמשכת.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ישנו קונסנסוס שזוהי בעצם המטרה הבסיסית, כי אם רוצים להעלות את רווחת האזרח, צריך מסגרת של צמיחה מתמשכת.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כך גם נוצרת תעסוקה וכד'.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לכן, כאשר רוצים לשאול איך בסופו של דבר מדיניות מוניטרית משפיעה על המערכת, נסתכל על דבר מאוד ספציפי: יש לנו כלים מוניטריים, הם משפיעים על ערוצי התמסורת, הם אמורים להשיג את יעד האינפלציה, על מנת, וזה יעד ביניים, שבסוף גם הצמיחה המתמשכת תושג.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לצורך הכרת המנגנונים האלה, נמצא כאן הפורום הבכיר של בנק ישראל.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ד"ר קליין שאחראי על המדיניות המוניטרית והפיקוח על מטבע חוץ, יציג את התשתית - מהי התשתית שדרכה אנחנו עובדים, מה שפעלנו בתחום הליברליזציה, הדה-רגולציה וכד'.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לאחר שהתשתית הזאת תוכר, נשאל את עצמנו על מה אנחנו מסתכלים כאשר אנחנו קובעים את ההחלטה, איך נראה כל החלק הריאלי, מה הביקושים במשק, מה ההיצעים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: על כך ידבר פרופ' ליאו ליידרמן.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מנהלת מטבע חוץ, סילביה פיטרמן, תדבר על כל הנושאים שקשורים בשערי חליפין, מה השפעת העולם, איך סיכון אשראי נכנס למערכת וכד'.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ישנו תחום מאוד ספציפי, שמשתקף למשק בתנועות הון פנימה והחוצה ומערכות מידע שקשורים לאחריות מחלקת הפיקוח על מטבע חוץ.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מנהלת מחלקת הפיקוח על מטבע חוץ, מיקי ערן, תציג זאת.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בסופו של דבר, כאשר אנחנו מקבלים את התמונה על החלק הריאלי של המשק ומקבלים את התמונה על שוק מטבע החוץ של המשק, ומקבלים את התמונה על תנועות מטבע החוץ למשק - אנחנו צריכים לעשות את ההחלטה על הריבית.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ההחלטה הזאת מתבצעת באמצעות המחלקה המוניטרית שמנהלה מאיר סוקולר יתרגם את מה שאנחנו עושים למדיניות על סביבת האינפלציה, על הציפיות לאינפלציה, אמצעי התשלום וכד'.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אני מבקש לומר מספר מילים על המסגרת.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כאשר הממשלה קובעת יעדי אינפלציה, יש לנו תכנון שנתי שנקבע כל שנה, לפני סוף השנה או בראשית השנה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במסגרת התכנון השנתי יושבים נציגי המחלקות השונות עם ראשיהם, ומסתכלים על מה צריכה להיות האסטרטגיה ארוכת הטווח בפרספקטיבה של שנה לפחות, על מנת להשיג את היעדים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לצורך אותו תכנון שנתי, מספר מחלקות מכינות ניירות עמדה וניתוחים, בעיקר המחלקה המוניטרית ומחלקת המחקר, וזה הבסיס להסתכלות השנתית.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לאחר מכן, יש לנו כל חודש תכנון חודשי.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לאותו תכנון חודשי, מוגשות ממחלקות שונות ארבע או חמש עבודות כחומר רקע, כל אחת מהפרספקטיבה שלה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: המחלקה המוניטרית, מחלקת מטבע חוץ, המחלקה המוניטרית ומחלקת הפיקוח על מטבע חוץ מגישות ניירות עמדה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לפעמים מסתכלים על אותה שאלה מהיבטים שונים, אבל בעיקר, כל אחד מציג את הפרספקטיבה שלו, והכל מנקודת ראות אחת - מה צריכה להיות ההחלטה החודשית באותו חודש.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לאחר דיון רחב על הניירות החודשיים, מתכנסת באותו חדר תת קבוצה של אותה קבוצת החלטה, שמכילה את הפורום המוניטרי הבכיר, שיושב כאן בחדר.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה קורה בדרך כלל ביום רביעי או חמישי, שלפני החלטת הריבית שמוכרזת ביום שני.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בפורום הזה אנחנו שואלים מה שמענו בדיון הרחב, מה זה אומר להמלצה לחודש הקרוב, ומגיעים להמלצת ביניים, בלי החלטה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: התהליך הזה אורך בערך חצי יום.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ביום שני בבוקר, לפני הודעת ההחלטה החודשית, אנחנו מתכנסים שוב באותו פורום בכיר וחושבים מה קרה בשלושה-ארבעה ימים אחרונים, שאולי ישנה את עמדתנו או לא, ועושים את ההחלטה.

אבשלום וילן: באיזה חלק של החודש התהליך הזה קורה?

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה קורה בסוף החודש לקראת ההחלטה לתוכנית המוניטרית לחודש הבא.

אבשלום וילן: האם יש לך את הנתונים הסטטיסטיים באופן שוטף?

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כן.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כל שבוע, במקרה דנן זה ביום רביעי, יש לנו דיון שבועי, שבו אותן מחלקות מגישות ניירות עמדה, שהם למעשה ניתוח עדכון, לקראת אותו דיון שבועי.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בדיון הזה אנחנו שואלים לאור מה שהחלטנו בדיון החודשי ולאור האינפורמציה של השבוע האחרון, איפה אנחנו נמצאים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: וכך אנחנו עושים כל שבוע במסגרת שתי החלטות חודשיות - נפגשים כל שבוע ביום רביעי, על סמך המעקב השוטף, וכך הדיון החודשי לא מגיע אלינו כהפתעה, אלא הוא צומח.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בין דיון שבועי אחד למשנהו, מתקיים דיון יומי של יישום ההחלטות האופרטיביות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כל בוקר, במסגרת הדיון של המחלקה המוניטרית, ישנו הדיון היומי שהוא למעשה ביצוע הערכות לגבי מה שקרה אתמול, מה קורה בשווקים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כך יש למערכת פידבק והיא עובדת בצורה שוטפת.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש כל יום דיון יומי, פעם בשבוע הדיון השבועי, פעם בחודש הדיון החודשי.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש לפעמים תקופות, לקראת דוח אינפלציה, שזה מערך בין מחלקתי, הפורום המוניטרי נפגש בקצב זה פעמיים בשנה.

ד”ר דוד קליין: (הוצג שקף - המדיניות לפתיחת השווקים הפיננסיים) אני רוצה לומר מספר מילים על המדיניות לפתיחת השווקים הפיננסיים.

ד”ר דוד קליין: לפעמים קוראים לזה בשמות אחרים - דה-רגולציה, ליברליזציה, רפורמה בשוק ההון.

ד”ר דוד קליין: את המדיניות הזו ניהלו מאז אמצע שנות ה- 80, מזה כ- 15 שנה.

ד”ר דוד קליין: הדבר הזה דרוש כתשתית למשק פיננסי מפותח ולמשק מודרני.

ד”ר דוד קליין: המטרה שלנו במדיניות הזאת היא לצמצם ולהקטין ככל האפשר את מעורבות הממשלה בבנק ישראל, בתהליך קבלת ההחלטות הפרטני על עסקאות פיננסיות.

ד”ר דוד קליין: עד אמצע שנות ה- 80 הממשלה ארגנה הרבה מאוד עסקים פיננסיים במשק, והעסקים האלה בוצעו לא רק בעזרת הבנקים , אלא גם בעזרת המשקיעים המוסדיים לסוגיהם - קרנות הפנסיה, קופות הגמל וחברות ביטוח.

ד”ר דוד קליין: המדיניות הזאת השפיעה כמובן על כולם.

ד”ר דוד קליין: זה לא משהו שהוא המצאה שלנו.

ד”ר דוד קליין: חלק גדול מהמדינות בעולם, לרבות מדינות אירופה המפותחות, עשו את אותו מהלך אצלם, אם כי בקצב מהיר יותר וגמרו אותו הרבה לפנינו.

ד”ר דוד קליין: (הוצג שקף - צעדים) במסגרת המדיניות הזאת, כדי להמחיש במה מדובר, ננקטו במהלך השנים מספר צעדים: מסחור החוב הממשלתי - הכוונה לאותן אגרות חוב מיועדות ופיקדונות באוצר של משקיעים שונים, שבהם הריבית נקבעה באופן מינהלי.

ד”ר דוד קליין: עדיין יש קרנות ואגרות חוב מיועדות וקרנות הפנסיה, שבהן הריביות אינן מושפעות משינוי הריבית בשוק.

ד”ר דוד קליין: המטרה של המהלך הזה היתה להעביר את קביעת הריבית אל השוק.

ד”ר דוד קליין: חלק גדול ממנו בוצע לגבי הבנקים, קופות הגמל וחברות ביטוח.

ד”ר דוד קליין: זה נמצא עדיין בתהליך, אבל ההחלטות הן החלטות של העבר ואנחנו נמצאים עם קרנות הפנסיה במקום שאנחנו נמצאים, וזה השריד האחרון לעבר של אגרות החוב המיועדות, שאותו ניהלנו משך הרבה מאוד שנים.

ד”ר דוד קליין: במסגרת המדיניות הזאת ביטלנו גם כל מיני הסדרים של אשראי מוכוון ופיקדונות למתן הלוואות, שבהן הממשלה ובנק ישראל קבעו את התנאים - מי ובאיזה מרווח הבנק ייתן לו את ההלוואה, מהי הריבית.

ד”ר דוד קליין: לכל הסדר כזה היו תנאים מיוחדים שיצרו מערכת של מדורים מדורים בשווקים הפיננסיים, בלי קשר לתנאי המשק או לתנאי השוק.

ד”ר דוד קליין: ההסדרים האלה בוטלו.

ד”ר דוד קליין: ביטלנו גם פיקוח שהיה בתקופה מסוימת על הריבית בבנקים ועל העמלות.

ד”ר דוד קליין: היתה תקרת ריבית, היתה קביעת ריבית וכל מיני הסדרים שעברו מן העולם.

ד”ר דוד קליין: הורדנו גם את חובת הנזילות.

ד”ר דוד קליין: זה אותו חלק מפיקדונות הציבור שהבנקים חייבים להחזיק בבנק ישראל או להפקיד באוצר.

ד”ר דוד קליין: זה אומר שוב, שהיתה מוטלת עלינו החובה לקבוע את הריבית על הפיקדונות האלה ואנחנו העדפנו שלגבי רוב המקורות שהבנקים מגייסים מהמשקיעים המוסדיים לסוגיהם, הם יחליטו כיצד לנצל אותם ולא יעבירו אותם אלינו.

אבשלום וילן: היום אין יותר חובת נזילות?

ד”ר דוד קליין: יש חובת נזילות מינימלית.

ד”ר דוד קליין: חובת הנזילות הממוצעת במחצית השניה של שנות ה- 80 היתה 63% והיום היא 3%.

ד”ר דוד קליין: זה אומר שלגבי מרבית המקורות שהבנקים מגייסים הם צריכים להחליט.

ויצמן שירי: מה המשמעות לגבי קופות הגמל?

ד”ר דוד קליין: המשמעות היא שהם צריכים להשקיע בשוק.

ויצמן שירי: עכשיו עומדים לחייב בחקיקה את הבנקים לרדת באחזקות בקופות הגמל.

ויצמן שירי: זה לא יקטין את הנזילות שלהם?

ד”ר דוד קליין: זה סיפור אחר.

ד”ר דוד קליין: השאלה מי הם הבעלים של קופות הגמל היא שאלה נפרדת.

ד”ר דוד קליין: מה שקבעה המדינה בעבר הוא שקופות הגמל היו חייבות להחזיק את רובו המכריע של תיק ההשקעות באוצר.

ד”ר דוד קליין: החובה הזאת בוטלה ולכן ניתן חופש לקופות הגמל להחליט לבדם על מדיניות ההשקעות שלהם.

ד”ר דוד קליין: יש עוד כמה דברים שהעיקרי ביניהם הוא הליברליזציה במט"ח.

ד”ר דוד קליין: תקופה ארוכה מאוד אסור היה לתושבי ישראל, גם חברות וגם יחידים, לעשות עסקאות במט"ח בלי לקבל על כך היתר.

ד”ר דוד קליין: האיסור הזה התבטל וממאי 1998 יש חופש כמעט מלא לעשות עסקאות במטבע חוץ במשק הישראלי.

ד”ר דוד קליין: הדבר הזה קיים רק לגבי משקיעים מוסדיים.

ד”ר דוד קליין: במקביל, הגמשנו את משטר שער החליפין.

ד”ר דוד קליין: פעם הממשלה היתה זו שקבעה מה יהיה שער החליפין.

ד”ר דוד קליין: היום, במרבית המקרים, מי שקובע את שער החליפין הוא השוק.

ד”ר דוד קליין: זאת רשימת הצעדים שננקטה במסגרת המדיניות של פתיחת השווקים או של הרפורמה בשוק ההון.

ד”ר דוד קליין: (הוצג שקף - תוצאות) אני רוצה לעמוד על מקצת התוצאות של המדיניות הזאת.

ד”ר דוד קליין: המדיניות הזאת עשתה מספר דברים: קודם כל, היא צמצמה באופן דרמטי את המרווח הפיננסי במערכת הבנקאות.

ד”ר דוד קליין: פעם היה פער עצום בין הריבית שקיבלו המפקידים לבין הריבית ששילמו הלווים.

ד”ר דוד קליין: הפער הזה הצטמצם מאוד, בעיקר בחלק של השקלים.

ד”ר דוד קליין: בחלק הצמוד, המרווח הזה היה תמיד נמוך, אך בחלק השקלי ב- 1987 המרווח היה 34% והיום הוא 5%.

ד”ר דוד קליין: זה נותן לכם מושג על המדדים של צמצום המרווח.

ד”ר דוד קליין: הצטמצם מאוד הפער בין הריבית לטווח קצר והריבית לטווח ארוך.

ד”ר דוד קליין: פעם הריבית לטווח קצר היתה לאין ערוך גבוהה מאשר הריבית לטווח ארוך.

ד”ר דוד קליין: היום יש קשר הדוק בין שערי הריבית בכל הדרכים, כפי שהדבר קיים בכל שוק נורמלי.

ד”ר דוד קליין: חשוב לציין שהפער בין הריבית בארץ לריבית בחוץ לארץ הצטמצם מאוד.

ד”ר דוד קליין: פעם הריבית בארץ היתה גבוהה לאין ערוך מהריבית בחוץ לארץ ואילו היום יש ביניהן קשר מאוד הדוק.

ד”ר דוד קליין: כמובן שיש תחלופה מלאה בין כל סוגי ההצמדות.

ד”ר דוד קליין: מי שהיום רוצה ללוות בצורה מסוימת או להפקיד בצורה מסוימת, לא מוגבל, כפי שהיה בעבר, לגבי סוג ההצמדות.

ד”ר דוד קליין: הבחירה היא שלו ויש קשר ישיר בין השווקים.

ד”ר דוד קליין: המשק הישראלי נפתח לפני משקיעים זרים.

ד”ר דוד קליין: על כך נשמע בקטע על תנועות ההון.

ד”ר דוד קליין: מדינת ישראל ניגשת לשווקים הבינלאומיים כדי לגייס הון וגם המגזר העסקי מגייס הון בשווקים הבינלאומיים בצורה פתוחה.

ד”ר דוד קליין: זאת תוצאה של המדיניות שלנו לפתיחת השווקים.

ד”ר דוד קליין: כתוצאה מהדברים האלה התרחב גם בסיס המדיניות המוניטרית.

ד”ר דוד קליין: לפני 10 שנים, לא היתה משמעות למדיניות המוניטרית.

ד”ר דוד קליין: הקטע שהיה, שעליו היא יכלה לפעול, היה קטע קטן מאוד בשווקים הפיננסיים.

ד”ר דוד קליין: היום הקטע הזה הוא גדול מאוד ולכן הצורך להתאמץ לגבי הריבית ולהשיג יעד אינפלציה מתון הוא הרבה יותר קטן מאשר היה לפני 10 ו- 15 שנה.

אבשלום וילן: הליברליזציה, ברגע שלא תרמה לכך שייכנסו בצורה משמעותית גם בנקים זרים, לא הביאה לתחרות אמיתית.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הליברליזציה מאפשרת את כניסת הבנקים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: עד שהם נערכים לעניין הזה זה לוקח זמן.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הליברליזציה הזאת צריכה להיות קודם כל תנאי הכרחי, ואחר כך זה תלוי מאוד מה שאר הדברים שהם מסתכלים עליהם, כמו סיכון המדינה וכד'.

אבשלום וילן: האם המרווחים של הבנקים הישראליים ביחס לאירופה ולארצות הברית זהים או עדיין גבוהים יחסית לגודל המשק?

ד”ר דוד קליין: לגבי השאלה הקודמת - אנחנו חברים בארגון הסחר הבינלאומי.

ד”ר דוד קליין: בתור שכאלה אנחנו חתומים על הסכם בינלאומי שנותן לבנקים הזרים מעמד שווה לבנקים ישראלים בכניסה לארץ.

ד”ר דוד קליין: כך שאין שום הגבלה פורמלית, מבחינת הרשויות, לכניסה של בנקים זרים.

ישראל כץ: כל בנק שרוצה יכול להיכנס לארץ.

ד”ר דוד קליין: כן.

ד”ר דוד קליין: הוא צריך לעמוד באותם תנאים שעומדים בנקים ישראלים או עומדים בהם תושבי ישראל כאשר הם רוצים לפתוח בנק בארץ.

ישראל כץ: איך באופן תיאורטי, גורם שלא יכול היה לקבל אישור להקים בנק ופותח מעין בנק בחוץ לארץ, איך תדע ששלוחה שלו לא תיפתח כאן?

ד”ר דוד קליין: יש בדיקות של הפיקוח על הבנקים, והוא זה שנותן את ההיתר.

ישראל כץ: לא יכולה להיות תוצאה כזאת שגורם ישראלי יהפוך לשלוחה של בנק מחו"ל?

ד”ר דוד קליין: זה היה בתקופה שהיו מומחים גדולים לדבר הזה וזה היה אפילו שכיח.

ד”ר דוד קליין: היום אין טעם לעשות תנועות עקיפות כאלה, כי זה רק מייקר וסבוך.

ד”ר דוד קליין: לגבי השאלה של המרווחים - המרווחים אצלנו אינם יותר גבוהים מאשר המרווחים של בנקים אחרים.

ויצמן שירי: בתחילת השנה, ההנחה לגבי האינפלציה היתה הנחה קצת יותר גבוהה, ובכל זאת הבנקים, בהנחה שהאינפלציה תהיה 6% , קבעו את הריבית על ההלוואות השקליות.

ויצמן שירי: אנחנו רואים שהאינפלציה נבלמה והיא תהיה פחות מזה.

ויצמן שירי: הבנקים גבו בעשרת החודשים האחרונים לפי אינפלציה של 6% - מה המשמעות של הדבר הזה?

ויצמן שירי: שכן זה מעין סתירה לגבי המרווחים.

ד”ר דוד קליין: מרווח זה הפער שבין הריבית שמקבל המפקיד לבין הריבית שמשלם הלווה.

ד”ר דוד קליין: הכללים שחלים על שערי הריבית הם זהים.

ויצמן שירי: אני מדבר על כך שהבנק מחייב את הלקוח על בסיס ההערכה של האינפלציה שאתה מכתיב לו.

ד”ר דוד קליין: זה לא עובד בצורה כזאת.

ד”ר דוד קליין: הוא קובע את שערי הריבית ללווה לפי מצבו הספציפי של הלווה, הערכת הסיכון שלו ותנאי השוק הכלליים.

ויצמן שירי: או הערכת האינפלציה.

ד”ר דוד קליין: לא.

ד”ר דוד קליין: הערכת האינפלציה נכנסת כבר לריביות השוק.

ד”ר דוד קליין: הקשר בין האינפלציה לשערי הריבית נקבע על ידי השוק ולא על ידי בנק ישראל.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אמרנו שיש רכיבים שונים, כמוזיקת רקע להחלטות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: נעמוד עתה על הרכיב הריאלי - הביקושים וההיצעים.

פרופ’ ליאו ליידרמן: במחלקת המחקר אנחנו מבצעים בעצם מעקב, ניתוח ומחקר על הנתונים של המשק הישראלי, כדי לראות מה המגמות, מה בעצם מסתמן בצנרת.

פרופ’ ליאו ליידרמן: במסגרת הזאת, בין היתר, אנחנו מסייעים בדיון החודשי על הריבית, בקריאת מפה של לאן הולך הסקטור הריאלי, לאן הולכות המגמות של הכלכלה במאקרו, מאזן התשלומים, שוק העבודה, שוק המוצרים, צמיחה, שיעור האבטלה וכד'.

פרופ’ ליאו ליידרמן: בצורה כזאת הדבר הזה משחק תפקיד מפתח בקביעת המדיניות ובהערכת הלחצים האינפלציוניים מבחינת המשק.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו מאמינים כמובן שקריאת מפה נכונה של הנתונים ושל המשק, ודיאגנוזה נכונה של מצב המשק, זהו תנאי מוקדם לקבלת החלטות נכונה.

פרופ’ ליאו ליידרמן: הדבר הזה תקף כמובן לכל תחום קבלת החלטות.

פרופ’ ליאו ליידרמן: (הוצג שקף - המדד המשולב למצב המשק) כדי להדגים את הדברים ריכזתי מספר נושאים אקטואליים על איך אנחנו קוראים היום את המפה.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו יודעים שבקריאת המפה, ובזה לא צריך להיות כלכלן מאוד מתוחכם, כדי לגלות את העובדה שהדבר הבולט בשלוש השנים האחרונות זה המיתון, זו ההאטה בפעילות הכלכלית של המשק.

פרופ’ ליאו ליידרמן: מאז הרבע השני של 1996, המשק נכנס למהלך של האטה בפעילות הכלכלית.

פרופ’ ליאו ליידרמן: המשק צמח עדיין בשיעורי צמיחה חיוביים, אבל מתחת לשיעור גידול האוכלוסייה.

פרופ’ ליאו ליידרמן: נשאלת השאלה כיצד, מתי ובאיזה צורה המשק יעבור ממצב של האטה למצב של תעסוקה מלאה, שתהיה צמיחה בת קיימא, שניתן להתמיד בה על פני זמן.

פרופ’ ליאו ליידרמן: כמובן שגילוי נקודות תפנית, מתי זה בדיוק קורה, זה דבר מאוד מרכזי מבחינת קבלת החלטות ומדיניות.

פרופ’ ליאו ליידרמן: (הוצג שקף - המדד המשולב למצב המשק) אחד המדדים, שאנחנו משתמשים בהם ולמעשה אנחנו בבנק היצרנים שלו, הוא המדד המשולב למצב המשק.

פרופ’ ליאו ליידרמן: זהו מדד סינתטי שכולל בתוכו חלק מהמדדים שהלשכה מספקת לנו, כמו: הייצור התעשייתי, מכירות ברשתות השיווק, מדד היבוא ומשרות שכירים במגזר העסקי.

פרופ’ ליאו ליידרמן: זהו איזשהו אינדיקטור של הפעילות.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו רואים כאן שהחל מ- 96' היינו באיזושהי רמה מסוימת.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו רואים בעדכון של שתי התצפיות האחרונות, המדד שאנחנו מפרסמים בדרך כלל לקראת סוף כל חודש, שיש התאוששות מסוימת, גידול, התרבות בפעילות הכלכלית, כפי שהיא באה לידי ביטוי במדד הזה.

פרופ’ ליאו ליידרמן: (הוצג שקף - שיעור השינוי של הייצוא התעשייתי) כשמחפשים את ההתאוששות הזאת בחלק מהרכיבים הלא סינתטיים אלא האמיתיים, אנחנו מסתכלים גם על מה קורה לייצוא התעשייתי.

פרופ’ ליאו ליידרמן: כמשק קטן ופתוח מאוד חשוב לנו שהצמיחה תהיה בכיוון של ייצוא.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו יודעים שהייצוא התעשייתי הוא 15 מיליארד דולר, הוא מאוד מרכזי, ומתוכו כ- 70% זה הייצוא של מוצרי ההיי-טק, שבהם למשק הישראלי יש יתרון יחסי.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו רואים שבתקופת המיתון, הייצוא לא בדיוק ירד.

פרופ’ ליאו ליידרמן: קצב הגידול שלו היה כ- 8% - 9%.

פרופ’ ליאו ליידרמן: בעצם הייצוא והגורמים החיצוניים לא תרמו להחרפת ההאטה במשק.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אלא מה, שבתחילת השנה ראינו שיעורי גידול שהלכו וירדו ואפילו נכנסו לטריטוריה שלילית בשיעור הגידול של הייצוא.

פרופ’ ליאו ליידרמן: הדבר שיקף בראש ובראשונה את המצב בשוקי העולם, כאשר בעקבות המשבר של רוסיה באוגוסט שנה שעברה ו- LTCM, והפסימיות שנוצרה בשווקים בעולם - -

אלי גולדשמידט: LTCM זה המזרח הרחוק?

פרופ’ ליאו ליידרמן: לא.

פרופ’ ליאו ליידרמן: LTCM זה אותה קרן גידול אמריקנית על רקע המזרח הרחוק ומשבר תאילנד ויתר המדינות.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו רואים שהייצוא גם דוחף כלפי מטה את הפעילות הכלכלית של המשק, דבר שלמעשה התקבל כאן בפסימיות מאוד גדולה.

אבשלום וילן: ה"אפטר-שוק" נמשך עד אפריל?

פרופ’ ליאו ליידרמן: כן.

פרופ’ ליאו ליידרמן: החודשים פברואר, מרץ ואפריל היו חודשים מאוד לא טובים לייצוא שלנו כמו גם לייצוא של אחרים.

פרופ’ ליאו ליידרמן: כלומר, כשבדקנו, בהשוואה בינלאומית, ראינו שזה קורה גם באנגליה, בשוודיה, בדנמרק ובמדינות אחרות.

פרופ’ ליאו ליידרמן: בנתונים של שלושת החודשים האחרונים יש כדי לעורר אופטימיות, במובן הזה ששיעורי הגידול של הייצוא חזרו לטריטוריה חיובית.

פרופ’ ליאו ליידרמן: גם כשמדברים עם יצואנים ולפי סקרים שונים, אנחנו מקבלים תגובות חיוביות לא רק על הייצוא בפועל, אלא על הזמנות לחודשים הקרובים.

פרופ’ ליאו ליידרמן: כנראה שמה שקורה הוא שיש מגמה של פיחות ריאלי בתוך המשק.

פרופ’ ליאו ליידרמן: השנה היא שנה של פיחות ריאלי, של שיפור ברווחיות של היצואנים.

פרופ’ ליאו ליידרמן: כמו כן, ההתאוששות בכלכלה העולמית, פועלת מהר יותר ממה שמרבית החזאים חזו.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו רואים את אותן מדינות אסיה שהיו במשברים בשנה שעברה, וכבר השנה הם בטריטוריה של צמיחה חיובית.

פרופ’ ליאו ליידרמן: כך גם מדינות באמריקה הלטינית.

פרופ’ ליאו ליידרמן: (הוצג שקף - התעשייה - מאזן הנטו של התפוקה) כחלק מהפעילות שלנו, אנחנו גם הולכים לשטח ושואלים חברות במגזר העסקי.

פרופ’ ליאו ליידרמן: זה גם משהו שאנחנו מייצרים - סקר החברות של בנק ישראל - ששואל כ- 650 חברות בכל רביע מה דעתם על הפעילות העסקית שלהם, לאן זה הולך, איך ההזמנות וכו'.

פרופ’ ליאו ליידרמן: מבחינת סקר החברות, אנחנו רואים שבשנים 93', 94', 95', היינו על איזושהי רמה מסוימת ובסקר החברות ניבאו בזמן אמת את הכניסה למיתון ברבע הראשון של 96' ואת הכניסה לטריטוריה שלילית.

פרופ’ ליאו ליידרמן: פירוש הדבר הוא שיש יותר חברות שמדווחות על ירידה בפעילות מאשר חברות שמדווחות על עלייה בפעילות.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אם אנחנו בתחום החיובי זה אומר שהפלוסים מנצחים את המינוסים.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אם אנחנו באפס, יש תיקו.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אם אנחנו במינוס, זה בעצם תמונה של פסימיות.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו רואים את התקופה של המיתון כתקופה בתחום השלילי.

פרופ’ ליאו ליידרמן: בשתי התצפיות האחרונות של סקר החברות אנחנו עדים לכך שהחברות מדווחות על דיווחים אופטימיים יחסית.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו מסתכלים גם על שוק הבנייה.

פרופ’ ליאו ליידרמן: בוודאי שבענף הבנייה זה לוקח זמן עד שהמערכות מגיבות.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו לא רואים עדיין בהתחלות הבנייה איזושהי התאוששות בפעילות ענף הבנייה.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אבל אם אנחנו מסתכלים על כמות העסקאות בשוק של דירות מיד שניה, אם יש עודפי ביקוש, זה לא יבוא לידי ביטוי באופן מיידי בהתחלות בנייה, כי לוקח זמן לקבלנים להתחיל.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אך אם תסתכלו על המחיר היחסי של הדירות יחסית למדד המחירים לצרכן, היינו באיזושהי יציבות מסוימת ב- 1998, פתאום, בסוף 1998 ותחילת 1999, המיתון בשוק הנדל"ן נתן את ביטויו בירידה במחיר היחסי של הדיור וכאן יש את ההתאוששות המאוד מהירה של המחיר היחסי של הדיור, שבאה בעצם לבטא את העובדה שאין מספיק דירות.

פרופ’ ליאו ליידרמן: בעצם היו לנו שנתיים של התחלות בנייה של כ- 35 אלף יחידות דיור, כאשר אם מסתכלים על הדמוגרפיה של המשק, אנחנו צריכים כל שנה כ- 45 אלף יחידות דיור.

פרופ’ ליאו ליידרמן: זה דבר שמרמז על כך שבצנרת יכולה להיות תמונה של התרחבות בפעילות.

פרופ’ ליאו ליידרמן: (הוצג שקף - כניסות תיירים - ממוצע נע של שלושה חודשים) כניסה של תיירים - אם אנחנו מסתכלים בממוצע נע של שלושה חודשים, היינו במצב בו בשנים 1997 - 1998 היתה ירידה במספר התיירים.

פרופ’ ליאו ליידרמן: השנה, יש עלייה במספר התיירים, עוד לפני שהגענו לשנת 2000, בה כולנו מקווים שהמילניום ימשוך יותר תיירים.

פרופ’ ליאו ליידרמן: יותר תיירות זה אומר יותר פעילות בבתי מלון, יותר מסחר וכו'.

פרופ’ ליאו ליידרמן: בסקר החברות שלנו ששואל את בתי המלון אנחנו רואים גם את התמונה הזאת.

פרופ’ ליאו ליידרמן: (הוצג שקף - בתי המלון - מאזן הנטו של הפעילות) אנחנו בעצם רואים כאן איזשהו U בפעילות הכלכלית.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו רואים הרבה מאוד סימנים מעודדים מבחינת יציאת המשק מהמיתון שהוא היה שרוי בו בשלוש השנים האחרונות.

פרופ’ ליאו ליידרמן: מה שמעודד הוא שהיציאה הזו פרושה על פני הקטיגוריות השונות של הפעילות המשקית.

פרופ’ ליאו ליידרמן: הרבה פעמים שאלו מי יהיה הקטר, מי יהיה המנוע של הצמיחה, מי יוציא אותנו מהמיתון.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו זוכרים שאחרי המיתון של 1966, מה שהוציא מהמיתון היו אלה הוצאות הביטחון והפעילות הביטחונית אחרי מלחמת ששת הימים.

פרופ’ ליאו ליידרמן: הגעת העולים לאחר המיתון של 1988 היתה המנוף ליציאה מהמיתון.

פרופ’ ליאו ליידרמן: נשאלת השאלה מה יהיה המנוע הפעם.

פרופ’ ליאו ליידרמן: התשובה שלנו היא שאין מנוע אחד ויחיד, זה פרוש על כמה תחומים - זה קצת יותר ייצוא, קצת יותר צריכה פרטית , קצת יותר השקעות במשק, קצת יותר ענף בנייה.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו מקווים שבמדיניות נכונה נוכל להיות קרובים מאוד לטריטוריה של צמיחה.

אבשלום וילן: בלי שום גורם אכסוגני?

פרופ’ ליאו ליידרמן: גורמים אכסוגניים מאוד משפיעים.

פרופ’ ליאו ליידרמן: כאן העולם הוא גורם אכסוגני והוא בהחלט גורם מפתח כאן.

פרופ’ ליאו ליידרמן: (הוצג שקף - שיעור אבטלה) נתון משתנה, שבוודאי יש בו בעיה חברתית, אנושית, כלכלית - זהו שיעור האבטלה.

פרופ’ ליאו ליידרמן: אנחנו יודעים שבעקבות ההאטה, שיעור האבטלה הלך וגדל.

פרופ’ ליאו ליידרמן: בתחזיות של 1998 הנתון המתוקן הוא 8.5% ותחזיות הלמ"ס הן שב- 1999 שיעור האבטלה יהיה ככל הנראה 8.8% מכוח העבודה.

פרופ’ ליאו ליידרמן: הניתוח הכלכלי מהעולם מראה ששיעור האבטלה הוא משתנה שמגיב בפיגור ביחס לפעילות הכלכלית.

פרופ’ ליאו ליידרמן: כלומר, גם אם המשק נכנס למהלך של התאוששות בפעילות הכלכלית, לא סביר לצפות לכך שאנחנו נראה בנתוני האבטלה של החודשים האחרונים של סוף השנה הזאת, כבר את תמונת ההתאוששות.

פרופ’ ליאו ליידרמן: זאת משום שלוקח זמן עד שהמעסיקים בעצם משתכנעים באופטימיות שלהם ולוקחים יותר עובדים.

פרופ’ ליאו ליידרמן: בהתחלה הם לוקחים יותר עובדים למשרות חלקיות, מגדילים את מספר השעות שעובדים קיימים עובדים וכו'.

פרופ’ ליאו ליידרמן: לכן, כדי לשפוט את ההשלכות של ההתאוששות, מבחינת הפעילות ביחס לאבטלה, אנחנו נצטרך להמתין מספר חודשים.

פרופ’ ליאו ליידרמן: כמובן שבסופו של דבר זה יבוא לידי ביטוי.

פרופ’ ליאו ליידרמן: (הוצג שקף - שיעור האבטלה לפי ההשכלה) אחד הדברים שהדגשנו לאורך כל הדרך, ובכל הופעותיו בוועדת הכספים הדגיש הנגיד, את העובדה שגם בשיאו של המיתון, האבטלה לא נכנסה בצורה אחידה בין הסקטורים השונים במשק.

פרופ’ ליאו ליידרמן: ראינו כיצד תופעת האבטלה משקפת משהו שגם הודגש בניתוחים שלנו - תופעת השינוי המבני שקורה במשק, קרי, צמיחה מהירה של ענפי ההיי-טק ודעיכה של ענפים מסורתיים מהסוג של טכסטיל ומזון.

פרופ’ ליאו ליידרמן: הדבר בא לידי ביטוי בכך שמבחינת שיעור האבטלה, עיקר האבטלה הוא בעובדים בעלי ההשכלה הנמוכה, אלה שנפלטו מענף הבנייה, ואילו בענפים המתוחכמים קיים מחסור מאוד גדול של מהנדסים, אנשי תוכנה וכד'.

פרופ’ ליאו ליידרמן: כמובן שעם ההתאוששות של ענף הבנייה והגידול בפעילות, סביר מאוד להניח שגם מבחינת העובדים בעלי ההשכלה הנמוכה אנחנו נראה האצה בפעילות ובשימוש, דבר שיבוא לידי ביטוי בהקטנת האבטלה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אחד הדברים שקרה בשנים האחרונות הוא שינוי דרמטי בדרגת הפיקוח והליברליזציה בשוקי מטבע חוץ.

סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - התפתחויות בשוק מטבע חוץ) מחלקת מטבע חוץ שעוסקת בניהול היתרות ובביצוע המדיניות שער החליפין, היא זו שמביאה לדיון החודשי את החזית החיצונית של המשק.

סילביה פיטרמן: אני מביאה כאן את הנתונים שמחלקת מטבע חוץ הביאה בחודש שעבר לדיון החודשי האחרון.

סילביה פיטרמן: הנושאים שאני אגע בהם הם: מה קרה לשער החליפין, מה קרה בעולם היכול להשפיע על שער החליפין ואיך מעריכים המשקיעים הזרים את ישראל.

סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - שער החליפין של השקל לעומת סל המטבעות) בשקף זה יש דיאגרמה שמראה את שער החליפין של הסל מאז תחילת 1997 ועד היום.

סילביה פיטרמן: מה שקרה בחודש האחרון מסומן בעיגול ורואים שבעצם לא קרה הרבה.

סילביה פיטרמן: מאז שהתחיל לעלות שער החליפין בחודש יולי, בפרספקטיבה היסטורית, זה לא בולט באופן מיוחד, למרות שדיברו על כך הרבה בשווקים.

סילביה פיטרמן: אם מסתכלים על זה קצת יותר בזכוכית מגדלת, אז אנחנו רואים שבכל זאת היתה עלייה לא קטנה בשער החליפין בחודשים אוגוסט וספטמבר.

סילביה פיטרמן: בסך הכל, שער החליפין של הסל עלה ב- 6%, שער החליפין של הדולר עלה ב- 3.7%.

סילביה פיטרמן: עם זאת, העלייה הגדולה הזאת בשער החליפין לא כל כך התבטאה בשיעורי אינפלציה ושיעור האינפלציה היה 1% בחודשים האלה.

סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - שערי חליפין לדולר ומרחק מהתחתית כפי שמתפרסמים במסך רויטרס בכל שעה עגולה) בהסתכלות עוד יותר מיקרוסקופית בשער החליפין, אנחנו רואים את ההתפתחות של השער מאמצע אוגוסט לאמצע ספטמבר, כל שעה משעות המסחר.

סילביה פיטרמן: מה שמעניין בהסתכלות הזאת זה לראות איך השוק הגיב לידיעות שונות שהגיעו אליו.

סילביה פיטרמן: זה בדיוק מה שאנחנו מדגישים הרבה, שצריך להיזהר מאוד בהתנהגות, כי השווקים הם אלה ששופטים אותנו.

סילביה פיטרמן: למשל, התפרסם מדד של 0.3%, כאשר הציפיות היו למדד יותר גבוה, אז שער החליפין באותו יום ירד בצורה מסוימת.

סילביה פיטרמן: עוד לדוגמה, אנחנו הודענו שהריבית ללא שינוי, וזה דבר שגם הוא הביא לירידת השער.

סילביה פיטרמן: כנראה שהשוק ציפה שאנחנו נוריד את הריבית.

סילביה פיטרמן: תקציב הממשלה אושר עם גירעון קצת יותר גדול ממה שאולי השווקים ציפו, ולכן אנחנו רואים עלייה בשער החליפין.

סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - תנודתיות של שינויים בשער החליפין) עם זאת, כאשר מסתכלים על מדד התנודתיות או מדד העצבנות של השוק, לא רואים שהיתה עצבנות גדולה בחודשים האחרונים.

סילביה פיטרמן: בדיאגרמה הזאת ישנו מדד של התנודתיות של שוק מטבע החוץ - שוק דולר מארק (שזה הקו הכחול) לעומת שוק דולר סל (שזה הקו האדום).

סילביה פיטרמן: אתם רואים את העצבנות הגדולה בחודשים אוגוסט - אוקטובר בשנה שעברה ואילו השנה רואים שלא היתה עצבנות גדולה בשוק.

סילביה פיטרמן: השוק שקט יחסית ויש עלייה מסוימת בשער החליפין.

סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - שער החליפין הריאלי של השקל ביחס לסל) כדי לסכם את ההשפעה של שער החליפין על האינפלציה יש לנו כאן את מדד שער החליפין הריאלי.

סילביה פיטרמן: אם מסתכלים על השנים האחרונות, מאפריל 1997 עד היום, רואים מגמה של פיחות ריאלי.

סילביה פיטרמן: פיחות ריאלי התרחש למרות ששער החליפין הנומינלי ירד בחודשים האלה.

סילביה פיטרמן: אתם רואים את הקפיצה הגדולה בשער החליפין הריאלי בחודש אוגוסט, עם העלייה בשער.

סילביה פיטרמן: שער החליפין הריאלי הוא שער החליפין בתוספת האינפלציה בחוץ לארץ בניכוי התפתחות מדד המחירים בארץ.

סילביה פיטרמן: יש הרבה מדדים של פיחות ריאלי.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה הפיחות שלא נשחק מפערי אינפלציה.

סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - התפתחויות כלכליות בעולם) בשקף זה יש את מה שקרה בעולם שיכול להשפיע עלינו.

סילביה פיטרמן: אנחנו מסתכלים על הרבה דברים כמו: מאזן התשלומים במערב - ארצות הברית, אירופה, יפן.

סילביה פיטרמן: מסתכלים על שיעורי אינפלציה באותן ארצות.

סילביה פיטרמן: מסתכלים על מה החליטו בנקים מרכזיים בחודשים האלה.

סילביה פיטרמן: לדוגמה, באותה תקופה "בנק אוף פינלנד" העלה את הריבית ולפני שבועיים הבנק המרכזי האמריקני והבנק המרכזי האירופי לא העלו את הריבית, אבל רמזו שאולי תהיה עליית ריבית.

סילביה פיטרמן: העלאת ריבית בחוץ לארץ משמעותה הקטנת הפער בין הריבית אצלנו לבין הריבית בחוץ לארץ ומשמעותה אולי לחץ על שער החליפין כלפי מעלה.

סילביה פיטרמן: לבסוף אנחנו מסתכלים גם על שיעור הצמיחה בחוץ לארץ.

סילביה פיטרמן: לשיעור הצמיחה בחוץ לארץ יש משמעות מבחינת הייצוא שלנו מצד אחד, ומצד שני יש לה משמעות מבחינת שוקי הסחורות.

סילביה פיטרמן: אם מחיר הדולר עולה, זה לא כל כך טוב בשבילנו.

סילביה פיטרמן: אם יש ביקושים גדולים לייצוא המצב הוא עדיף.

סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - דוח קרן המטבע על הכלכלה העולמית) בתחילת ספטמבר התפרסם דוח של קרן המטבע הבינלאומי, הצופה שיפור בצמיחה העולמית.

סילביה פיטרמן: הצמיחה הגלובלית בשנת 1999 אמורה להיות 2.8% לעומת שיעור נמוך שהיה קודם.

אלי גולדשמידט: מה זה המושג "צמיחה גלובלית"?

אלי גולדשמידט: הכוונה לכל העולם או לכלכלת המערב?

סילביה פיטרמן: זה השיעור הגידול בתוצר בכל העולם.

אבשלום וילן: האם זה קשור למספר הנפשות, או שאין לזה קשר?

סילביה פיטרמן: אין לזה קשר.

סילביה פיטרמן: זו לא צמיחה לנפש.

אבשלום וילן: 2.8%, פירושו של דבר שרמת החיים הכללית של העולם ירדה, אם מביאים בחשבון את הגידול באוכלוסייה.

סילביה פיטרמן: בארצות הברית אנחנו רואים גידול רב בתוצר, ושם מדובר בעליית תוצר לנפש.

סילביה פיטרמן: באירופה ויפן שהיו אמורות לצמוח בצורה מאוד איטית או בכלל לא לצמוח, מסתמנת צמיחה.

סילביה פיטרמן: בשנת 2000 הצמיחה תהיה עוד יותר מהירה, ולכן העולם מתאושש.

סילביה פיטרמן: אלה חדשות טובות לייצוא שלנו.

סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - סיכון האשראי של ישראל לעומת מדינות אחרות) בלוח הזה אתם רואים את הפרמיה שמשלמת כל אחת מהמדינות האלה, כדי לגייס הון בחוץ לארץ.

סילביה פיטרמן: הפרמיה הזאת היא לעומת אגרות חוב שמנפיקה ממשלת ארצות הברית.

סילביה פיטרמן: באוגוסט 1998 ישראל שילמה 0.62% פרמיה, שזאת פרמיה נמוכה, גם לעומת הארצות האלה.

סילביה פיטרמן: באוקטובר 1998 הפרמיה עלתה אצל כולם.

סילביה פיטרמן: באוגוסט 1999 הפרמיה כבר יותר נמוכה אצל כולם ואצלנו היא תהיה פחות או יותר יציבה, כי היא לא עלתה כל כך הרבה באוקטובר.

סילביה פיטרמן: נשמרה אצלנו האיתנות הפיננסית.

סילביה פיטרמן: בספטמבר 1999 הפרמיה קצת ירדה, כלומר, אם מסתכלים על איך המשקיעים הזרים מסתכלים על ישראל, רואים שהם מסכלים עלינו כעל מקום שפרמיית הסיכון הדרושה לא כל כך גדולה.

סילביה פיטרמן: אם תסתכלו על מה שקורה בברזיל ובארגנטינה תראו שיש שם שיעורים מאוד מאוד גבוהים וכמובן שבפרמיות כאלה מאוד קשה לצמוח.

סילביה פיטרמן: (מוצג שקף - מדד סיכון שווקים מתעוררים ) מאז משבר מקסיקו ומשברי אסיה שבאו בשנים אחרי כן, חברות רבות מהסקטור העסקי וגם מוסדות בינלאומיים מחשבים מדדים למשבר פיננסי, כלומר, מה ההסתברות למשבר פיננסי.

סילביה פיטרמן: מחלקת מטבע חוץ עוקבת אחרי כל המדדים האלה ומביאה לדיון החודשי מרחב רב של מדדים.

סילביה פיטרמן: בשקף זה הבאתי רק מדד אחד - ההתפתחות מיולי עד ספטמבר של ההסתברות לפיחות של 10% בחודש הבא.

סילביה פיטרמן: זה מדד שמחשב CSFB, ורואים ירידה בהסתברות הזאת.

סילביה פיטרמן: הרמה של הנתונים האלה היא נמוכה מההסתברות בארצות היותר מסוכנות, בהן ההסתברות מגיעה לכ- 70%.

סילביה פיטרמן: המדדים האלה הם לא חזאים טובים של מה שיקרה, אלא הם בדרך כלל בהסתכלות לאחר מעשה.

סילביה פיטרמן: בכל זאת הם מאוד חשובים, כי זה מראה מה אנשים חושבים עלינו ומה צפוי לתנועות הון למשק הישראלי.

סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - שינוי משקלה של ישראל במדד) דבר נוסף שקרה בחודש האחרון הוא שבסוף אוגוסט, הגדילה חברת Morgan Stanley את משקלה של ישראל במדד השווקים המתעוררים, מ- 2.6% ל- 3.6% .

סילביה פיטרמן: קרנות שונות שמשקיעים במשקים כאלה, משקיעים לפי המשקלות האלה ולכן משמעות הדבר שיש פה הגברת ההשקעות בישראל על חשבון השקעות במדינות אחרות.

סילביה פיטרמן: (הוצג שקף - סיכום) לסיכום - השקל פוחת מאמצע אוגוסט עד אמצע ספטמבר ב- 1.5% .

סילביה פיטרמן: שיעור הפיחות בחודשים אוגוסט-ספטמבר מגיע לכ- 6%, אולם לא מדובר בתנודה גדולה בהסתכלות ארוכת טווח.

סילביה פיטרמן: תגובת המחירים מתונה ביותר ונמשך הפיחות הריאלי.

סילביה פיטרמן: התגובה המתונה של המחירים היא כנראה תוצאה של הריסון הקיים במערכת ומכך שהציבור הולך ומשתכנע כי בנק ישראל לא ייתן לאינפלציה לעלות מעבר ליעד.

סילביה פיטרמן: מעמדה של מדינת ישראל, כפי שמשתקף במרווחי אג"ח ובמודלים המודדים את ההסתברות למשבר פיננסי, משתפר החודש.

סילביה פיטרמן: חלה רגיעה מסוימת בשוקי העולם והכלכלה הגלובלית ממשיכה להשתפר.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לאחר שהוצג הרכיב הבינלאומי באותו דיון חודשי, אנחנו מבקשים ממיקי ערן לתאר לנו את ההתפתחויות באותה תקופה, מנקודת ראות תנועות הון והשקעות של זרים, ומיקוד על המערכות שעוברות במחלקת הפיקוח על מטבע חוץ.

מיקי ערן: (הוצג שקף - יתרת האשראי במט"ח - נקוב, צמוד ישיר ומשקלו מסך האשראי לציבור) המחלקה שלנו שינתה מאוד את אופייה במהלך השנים האחרונות, בייחוד אחרי המהלך האחרון בחודש מאי בשנה שעברה, שהותיר מעט מאוד נושאים שנמצאים בפיקוח, בעיקר משקיעים מוסדיים.

מיקי ערן: זה לא דורש הרבה עבודה שוטפת של פיקוח ולכן הפוקוס של המחלקה עבר להתאמה, החזקה וניתוח של מערכות נתונים, שמצד אחד מהוות תשומה בתחום של תנועות הון למדיניות המוניטרית של בנק ישראל.

מיקי ערן: מצד שני אסור לשכוח שאנחנו מהווים גורם מאוד חשוב שמספק נתונים ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בתחומים שבהם לנו יש את המדווחים הישירים, שההערכות שלנו ניזונות מהם והלשכה ניזונה מאתנו.

מיקי ערן: רוב הנתונים שלנו מתבססים על דיווחים של מערכת הבנקאות, שמדווחת לנו כל יום חמישי על מה שקרה בשבוע האחרון בתחום של מטבע חוץ.

מיקי ערן: יש לנו מערכות משלימות בתחום הסקטור העסקי, שבעיקר מדווחים לנו עוסקים גדולים.

מיקי ערן: גם מתחום המלכ"רים אנחנו מקבלים דיווחים ישירים.

מיקי ערן: בתחום יחידים אנחנו נמצאים במצב של פיתוח מערכת שתשלים לנו את הנתונים ותאפשר ניתוח יותר מסודר.

מיקי ערן: יתרת האשראי במטבע חוץ - כל האשראי במטבע חוץ זה אשראי ישיר מחוץ לארץ, בנקאי, צמוד.

מיקי ערן: אנחנו רואים את גידול האשראי מיולי 98' ועד היום, למרות שפערי הריביות מחוץ לארץ הלכו וירדו, עדיין אנחנו רואים שהאשראי גדל.

מיקי ערן: אם אנחנו מסתכלים על משקל האשראי, אנחנו רואים שמשקלו ירד עד יולי 99' והיום זה עולה קצת.

מיקי ערן: (הוצג שקף - ריכוזיות האשראי הנקוב במט"ח) יש שני מרכיבים במערכת הבנקאית שלנו: 1.

מיקי ערן: מרכיב מצרפי, ששם אנחנו מקבלים את סך הכל התנועות בכל קטגוריה - סך הכל אשראי, השקעות פיננסיות, השקעות ריאליות וכן הלאה.

מיקי ערן: 2.

מיקי ערן: מערכת פרטנית שמדווחת לנו על כל עיסקה מעל 100 אלף דולר.

מיקי ערן: המערכת הזאת חשובה לנו ביותר לצורך ניתוח יותר מעמיק.

מיקי ערן: לדוגמה - אם רוצים לדעת אם הגידול באשראי או הירידה באשראי הוא משהו שמתפרש על כל הלווים או שזה משהו שמתרכז בפירמות מסוימות.

מיקי ערן: בשקף המוצג כאן סימנו בכחול את האשראי שניתן במטבע חוץ על ידי החברות הגדולות ביותר שפעלו באותו חודש.

מיקי ערן: אנחנו רואים שבתקופה שמדצמבר 98' ועד מאי 99' , כמעט כל האשראי נלקח בידי 10 החברות הגדולות שפעלו באותו חודש.

מיקי ערן: מסתבר שהחברות הקטנות יותר, הלווים הקטנים יותר, אפילו התחילו לפרוע את האשראי שלהם בתקופה שמספטמבר 98' ועד יוני 99' ואילו החברות הגדולות לקחו אשראי.

מיקי ערן: זו תשומה מאוד חשובה לצורך ניתוח של מה קורה בתחום הזה.

מיקי ערן: (הוצג שקף - החשבון הבסיסי של הסקטור הפרטי הלא בנקאי ורכיביו העיקריים) החשבון הבסיסי הוא חשבון שאנחנו מסתכלים עליו כל חודש באופן שוטף, כדי לדעת איפה אנחנו נמצאים מבחינת לחצים על שער החליפין.

מיקי ערן: כאן מוצג החשבון הבסיסי החודשי, היינו כל התנועות לזמן ארוך.

מיקי ערן: זה כולל את הגירעון בחשבון השוטף ואת כל תנועות ההון שהם לזמן ארוך - השקעות ואשראים לטווחים ארוכים.

מיקי ערן: בשקף הזה אנחנו רואים שבמרבית התקופה שמספטמבר 1996 ועד היום, החשבון הבסיסי נמצא בעודף.

מיקי ערן: כלומר, לא קיים לחץ רציני על מאזן התשלומים.

מיקי ערן: התנועות ארוכות הטווח לא לוחצות על שער החליפין, לפחות לא בכיוון של פיחות ואולי במידה מסוימת בכיוון של תיסוף.

מיקי ערן: החשבון הבסיסי מורכב מכמה מרכיבים.

מיקי ערן: כאן יש את החשבון הבסיסי בממוצע שמראה את המגמה.

מיקי ערן: אנחנו רואים שבכל זאת היתה ירידה מסוימת.

מיקי ערן: פעם היה עודף יותר גדול והיום הרמה של העודף ירדה.

מיקי ערן: הקו השני הוא חשבון ההון והפיננסים לטווח ארוך, כלומר ההשקעות וההלוואות ארוכות טווח.

מיקי ערן: אנחנו רואים שהם בהחלט לא כל הזמן ברמה חיובית, כלומר זה ירד, אבל עדיין נשארה יתרה.

מיקי ערן: הנתון האחרון הוא הגירעון מהחשבון השוטף, שאנחנו רואים שהוא תמיד שלילי.

מיקי ערן: הוא מאוד קטן והירידה בגירעון מראה עלייה בקו הזה עד הרביע האחרון של השנה שעברה, ומאז הגירעון בחשבון השוטף קצת התמתן.

מיקי ערן: (הוצג שקף - התפתחות ההשקעות הישירות במשק מול דירוג הסיכון של ישראל 95' - 99') גב' סילביה פיטרמן דיברה על הסיכון של ישראל.

מיקי ערן: אנחנו מודדים את זה פה בצורה אחרת.

מיקי ערן: יש כל מיני חברות שמוציאות פרסומים על דירוג סיכון האשראי של מדינות.

מיקי ערן: פה בחרנו להציג אחד מהמדדים, שזה המדד שה-Institutional Investor מציג, שיוצא פעמיים בשנה.

מיקי ערן: המדדים פה הם לספטמבר של כל שנה.

מיקי ערן: אנחנו רואים בפירוש שעד ספטמבר 93' מדד הסיכון שלנו היה ברמה מסוימת, אבל מדד הסיכון שלנו השתפר מאוד מאז ספטמבר 93' וההשקעות של תושבי חוץ גדלו יחד עם זה.

מיקי ערן: המשקיעים שמוכנים לקשור את גורלם במשק הישראלי לתקופות ארוכות יותר ובצורה של השקעות ריאליות יותר, מסתכלים על המדדים האלה.

מיקי ערן: אפשר לומר שהמפנה הוא מאוד דרמטי, מ- 93' התחילה צמיחה בהשקעות, היתה המראה אמיתית ב- 96' וכאן אנחנו רואים שאנחנו נשארים ברמה מאוד גבוהה.

מיקי ערן: לפני 93', עוד לפני שהיה הסכם עם הפלסטינים, לא מצאנו בכלל השקעות במשק הישראלי, מצאנו שהיתה פריצת דרך ולא מצאנו שהיתה ירידה בשנים האחרונות, כשהתהליך נקלע לבעיות.

מיקי ערן: מסתבר שהצד הכלכלי כנראה מאוד חזק.

מיקי ערן: (הוצג שקף - הרכב השקעות תושב חוץ במשק 1994 עד 1999) השקף הזה הוא "עוגה" שמראה איך התחלקו היתרות של תנועות ההשקעות של תושבי חוץ במשק הישראלי בחמש השנים האחרונות.

מיקי ערן: החלק השמאלי של ה"עוגה" הוא אשראי באגרות חוב.

מיקי ערן: החלק של אג"ח ממשלתי בחו"ל, אלה האגרות חוב הסחירות של ממשלת ישראל שהיא מנפיקה בארצות הברית.

מיקי ערן: 25% מסך כל ההשקעות של תושבי חוץ במשק הישראלי בשש השנים האלה היו באגרות חוב של הממשלה.

מיקי ערן: אשראי ופיקדונות לסקטור הפרטי - אלה פיקדונות של תושבי חוץ במשק ואשראי של תושבי חוץ, כולל בנקים זרים.

מיקי ערן: הנתון המעניין הוא ה- 29% של השקעות ישירות, שזה רבע מסך כל המעורבות של תושבי חוץ במשק.

מיקי ערן: אלה ההשקעות לטווח ארוך, השקעות שנשארות בארץ וזה אומר שתושבי חוץ רוצים להיות מעורבים בתהליך הצמיחה פה.

מיקי ערן: 13% - המניות בחוץ לארץ - זו ההשקעה של תושבי חוץ במניות של חברות ישראליות שנסחרות בנאסד"ק בעיקר.

מיקי ערן: הקטע האדום הוא ניירות ערך שנסחרים בבורסה בישראל וזה מסתכם ב- 5%.

מיקי ערן: זה לא הרבה ובמהלך השנה האחרונה אנחנו רואים כל הזמן מימושים של תושבי חוץ בבורסה הישראלית.

אבשלום וילן: הם מושכים לכיוון של יציאה או למעורבות עסקית?

מיקי ערן: לכיוון של יציאה.

אבשלום וילן: את יכולה לכמת את זה?

אבשלום וילן: האם בשנה האחרונה יצא הון לחו"ל מהשווקים?

מיקי ערן: זה יצא מהבורסה, אלה מימושים.

מיקי ערן: לאחר משבר אסיה אנחנו רואים כל הזמן נזילה החוצה.

מיקי ערן: זה לא סכומים דרמטיים, אבל אנחנו רואים שתושבי חוץ עדיין לא חזרו לבורסה הישראלית.

מיקי ערן: הנתון האחרון הוא הנושא השקלי.

מיקי ערן: תושבי חוץ קצת משקיעים בפיקדונות שקליים או בנכסים שקליים, אבל זה לא משמעותי.

רוני מילוא: בשקף השני שהצגת - ריכוזיות האשראי הנקוב במט"ח - אנחנו רואים שביוני 1999 הפער בין המוסדי לבין הפרטי, פתאום חוזר.

מיקי ערן: זה לא מוסדי.

מיקי ערן: הקו הכחול מראה את עשר החברות הגדולות ביותר שלקחו הכי הרבה אשראי באותו חודש.

רוני מילוא: החברות הגדולות, עד בערך חודש מאי, עדיין מהוות את הגורם הדומיננטי ביותר, ובחודש יוני זה כבר משתנה.

רוני מילוא: זאת מגמה וזה הרבה.

מיקי ערן: זה בדיוק מה שאנחנו עוקבים אחריו.

מיקי ערן: ביולי ובאוגוסט אנחנו רואים שזה מתפזר, ולא חברה אחת גדולה או שתיים לוקחות את כל האשראי, גם לא עשר, אלא זה מתפזר על כל הציבור.

אלי גולדשמידט: איך הסקירה שקיבלנו עכשיו מתחברת לכך שיש הר שקלים מצד אחד ויתרות של 22 מיליארד מצד שני.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: המשפט האחרון של גב' מיקי ערן היה בעצם תחילת ההתייחסות לכך.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: חלק מהמיתוס של הר השקלים הוא שמשקיעי חוץ מחליטים ליהנות מאוד מהריביות הגבוהות החריגות במשק הישראלי.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אלה זרמי הכספים הגדולים, זה הלחץ על שער החליפין וכו', ואם תוציא רכיב אחד, ההר מתמוטט "והיה העקוב למישור".

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הנתון האחרון שגב' מיקי ערן הראתה זה שמכל כל אותה עוגה של למעלה מ- 30 מיליארד של השקעות שהגיעו לישראל בחמש-שש השנים האחרונות, 2% בלבד מתוך כל העוגה הזאת זה השקעות של זרים במגזר השקלי.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כשרואים תנועות הון רבות למדינת ישראל, חשוב למצוא את הדיאגנוזה מאיפה זה ולמה זה בא.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כאן רואים שהרוב שם הוא להשקעות ריאליות ולהשקעות שאינן קשורות לאותם פערי ריביות.

ישראל כץ: 29% הם גם השקעה במניות הבורסה בישראל?

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אלה לא פערי הריבית.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אלה השקעות של זרים בישראל, חלק ישירות במפעל וחלק בניירות.

ישראל כץ: השקעה ישירה זה 26%.

ישראל כץ: אני שואל על ה- 29%.

מיקי ערן: יש 26% של השקעה ישירה, זה כולל את ההשקעות הישירות בחברות לא סחירות ובחברות ציבוריות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ישנה מוזיקת הרקע - איפה אנחנו נמצאים: יש את החלק הריאלי עם התחזיות, הסיכונים שנמצאים, האווירה הבינלאומית, תנועות ההון הבינלאומיות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בסופו של דבר צריך לעשות איזושהי החלטה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אז באה המחלקה המוניטרית ואומרת שיש את יעד הביניים, שהוא יעד האינפלציה כי הוא יעד ביניים לצורך הצמיחה המתמשכת.

מאיר סוקולר: (הוצג שקף - מנגנון התמסורת של המדיניות המוניטרית) בסופו של דבר אכן צריך להחליט על ריבית של בנק ישראל, שהיא ריבית ה-Bench Mark.

מאיר סוקולר: הריבית הזאת הושגה באמצעות מנגנון התמסורת.

מאיר סוקולר: בצד ימין של הגרף שאתם רואים עתה יש את הכלים, תזכרו במיוחד את כלי המדיניות.

מאיר סוקולר: שמעתם מליאו ליידרמן על ערוץ הביקושים - לדוגמה, אם שיעור האבטלה גבוה יותר, כדי להשיג את אותו יעד אינפלציה, אפשר להסתפק ברמת מימון נמוכה יותר של ריבית.

מאיר סוקולר: שמעתם מסילביה פיטרמן על ערוץ שער החליפין.

מאיר סוקולר: אם ישנה רגיעה בשוק מטבע חוץ שמתבטאת בפרמיה נמוכה יותר, זה גם מסייע לקביעת הריבית.

מאיר סוקולר: שמעתם על תנועות ההון האכסוגניות.

מאיר סוקולר: ולבסוף יש עוד ערוץ והוא ערוץ השווקים הפיננסיים ועל כך אני אדבר, כי זה ערוץ מאוד חשוב.

מאיר סוקולר: אנחנו נמצאים בדו שיח עם השווקים הפיננסיים וזה מאוד עוזר לנו להפוך את המדיניות ליעילה יותר.

מאיר סוקולר: אחד האינדיקטורים שאנחנו מסתכלים עליהם בהתחלה זה איפה אנחנו נמצאים יחסית ליעדים.

מאיר סוקולר: אנחנו מסתכלים על שיעור האינפלציה.

מאיר סוקולר: כאן מדובר על שיעור האינפלציה ב- 12 החודשים הבאים ואתם יכולים לראות שיש התכנסות של האינפלציה כלפי מטה.

מאיר סוקולר: (הוצג שקף - יעד אינפלציה ואינפלציה בפועל) יש לנו מושג שנקרא "סביבת האינפלציה", שהוא מורכב גם מהאינפלציה בעבר וגם מהציפיות לאינפלציה.

מאיר סוקולר: אנחנו מנצלים את העובדה שבישראל יש גם איגרות חוב צמודות למדד, גם איגרות חוב לא צמודות.

מאיר סוקולר: לא מדובר על דברים שונים מאוד, חוץ מהעובדה שאגרת חוב אחת צמודה ואחת לא צמודה.

מאיר סוקולר: כנראה שהפער ביניהם נותן לנו איזשהו מושג על הציפיות לאינפלציה.

מאיר סוקולר: אנחנו ערים לכך שזה לא מספר טהור, אלא כולל בתוכו גם פרמיית סיכון.

מאיר סוקולר: אבל אנחנו משתמשים גם בתחזיות של הבנקים וחוזים מקצועיים.

מאיר סוקולר: דרך אגב, זו תעשייה שמתפתחת, ככל שהאינפלציה וההחלטות לגביה נעשות משמעותיות יותר.

מאיר סוקולר: מה השוק חושב על האינפלציה בעתיד זה בהחלט חומר שנכנס לשיקולים שלנו.

מאיר סוקולר: (הוצג שקף - הציפיות האינפלציוניות לשנה הקרובה) משתנה מרכזי נוסף שאנחנו מסתכלים עליו הוא כמובן אמצעי התשלום.

מאיר סוקולר: אם אמצעי התשלום מתפתחים בסדר גודל שתורם את יעד האינפלציה ואת התחזית לגבי הצמיחה של המשק, אנחנו מרוצים.

מאיר סוקולר: אם זה צומח לאט יותר, זה דוחף לכיוון של הפחתת ריבית, ולהפך.

מאיר סוקולר: (הוצג שקף - ריבית בנק ישראל, הציפיות האינפלציוניות והריבית הריאלית הצפויה) בסופו של דבר אנחנו קובעים את הריבית.

מאיר סוקולר: אנחנו קובעים את הריבית הנומינלית, שהיא ריבית בנק ישראל.

מאיר סוקולר: הקו השחור בשקף הוא ריבית הבנצ' מארק.

מאיר סוקולר: אנחנו לא שולטים על דבר אחר, אלא על הריבית הזאת.

מאיר סוקולר: הציפיות האינפלציוניות נקבעות על ידי הציבור והתוצאה היא הריבית הריאלית.

מאיר סוקולר: בנק ישראל לא קובע את הריבית הריאלית, הוא בוודאי משפיע עליה, אבל הציבור שותף לה.

מאיר סוקולר: הציבור מאמין לנו יותר, הריבית הריאלית יותר נמוכה.

מאיר סוקולר: מה קובע אם הוא מאמין לנו או לא, זה שורה של גורמים, ביניהם גם מה שיש בחוץ לארץ.

מאיר סוקולר: דובר על הריבית של בנק ישראל.

מאיר סוקולר: הכוונה היא לריבית שאנחנו מאפשרים לבנקים להפקיד אצלנו.

מאיר סוקולר: אנחנו שולטים על הריבית הזאת באמצעות שליטה על היקף הנזילות במשק.

מאיר סוקולר: בעבר היו לנו הלוואות מוניטריות, והבנקים כדי לעמוד בחובת הנזילות, שאומנם ירדה מאוד, אך עדיין קיימת, היו זקוקים לנו.

מאיר סוקולר: עכשיו ההלוואות המוניטריות הן שליליות, כלומר, הבנקים מפקידים אצלנו וכל יום אנחנו מחליטים מה אנחנו צריכים לעשות להיקף הפיקדונות, כדי לשמור על אותה ריבית של בנק ישראל.

מאיר סוקולר: הדבר העיקרי שמשפיע היום על מצב הנזילות, זה תקציב הממשלה.

מאיר סוקולר: הממשלה סופגת, יש מחסור בנזילות - אנחנו מקטינים את הפיקדונות.

מאיר סוקולר: הממשלה מזרימה, וזה קורה בדרך כלל בתחילת החודש, הנזילות גדלה - ואז אנחנו מגדילים את הפיקדונות.

מאיר סוקולר: זה הכל באותו חודש שנקרא "חודש נזילות".

מאיר סוקולר: כשאנחנו יושבים בישיבה היומית, כדי לקבוע את היקף המכרז, אנחנו כמובן מסתכלים על התקציב והתפתחות התקציב.

מאיר סוקולר: הנגיד הדגיש בתחילת דבריו שהתהליך הזה הוא חשוב, כי כך אנחנו צוברים אינפורמציה לגבי ההערכה שלנו איך הממשלה עומדת ביעדיה התקציביים.

אבשלום וילן: 6.4% זו הריבית הריאלית.

אבשלום וילן: איך זה באירופה?

מאיר סוקולר: זה תלוי.

מאיר סוקולר: הריבית כאן הרבה יותר גבוהה מאשר באירופה.

מאיר סוקולר: אני רוצה להזכיר שאנחנו עדיין נמצאים בתהליך של דיס-אינפלציה ומה שמשותף להרבה מאוד מדינות מערביות, זה שרואים שלוש תתי תקופות: תקופת האינפלציה הגבוהה עם ריביות ריאליות שליליות.

מאיר סוקולר: אחר כך תקופת הדיס-אינפלציה שאז יש ריביות ריאליות מאוד מאוד גבוהות, גם במשך תקופות לא קצרות.

מאיר סוקולר: אחר כך יש ריבית ריאלית נמוכה יותר, אבל גבוהה יותר מאשר בהתחלה.

מאיר סוקולר: מדינות אירופה כבר הגיעו לנחלה בתחום הזה, אנחנו מקווים מאוד שאנחנו מתקרבים לשם.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מה שהוצג עד כה היה משהו סכימתי לגבי החלטה חודשית אחת, איך היא משתלבת בעבודה הבין-מחלקתית ואיך היא משתלבת בהסתכלות קצרת הטווח וארוכת הטווח, כאשר בסופו של דבר הכל אינטראקטיבי.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מה שחשוב פה הוא שהמחלקות הללו, כל אחת מהן, משתמשות ומייצרות את המידע העדכני ביותר לצורך ההחלטות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: חלק מהמידע הוא בן שעות או יום.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש פה מידע יום-יומי לגבי העסקאות בשווקים הפיננסיים, לגבי שערי חליפין ודברים מסוג זה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש פה מידע עם ריתמוס יותר מתמשך לגבי התמונה הריאלית של המשק, כי זה מאופי הדברים של הרכיבים השונים בשיירה הזאת.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בסופו של דבר הכל נכנס לדיון הזה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: (הוצג שקף - המוניטין הפיננסי והאינפלציה בישראל) אחד הדברים שקרה בשנים האחרונות הוא העובדה שחלק מהשופטים שלנו, שינה מקום.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במקום שזה יהיה רק האזרח והשוק הישראלי, זה הופך להיות השוק העולמי.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם למשל נסת

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כל על מה קרה לדירוג של המשק הישראלי לאורך זמן, נוכל לראות על הצירים בשקף את האינפלציה, שהיא על הציר האופקי ואיזשהו אינדקס של המוניטין הפיננסי של המשק הישראלי.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה לא מה שאנחנו מייצרים, אלא לוקחים כל מיני דירוגים שזרים מדרגים אותנו, והופכים אותם בסופו של דבר לאינדקס, שקוראים לו "מוניטין פיננסי".

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה מהאינסטיטושן אלינווסטור --- מה שאנחנו רואים פה זה דבר מאוד מעניין - בשנים שבהן האינפלציה בישראל היתה נמוכה יחסית, נקרא לזה שנות ה- 90, הדירוג או המוניטין הישראלי יותר גבוה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: המוניטין הישראלי באותם שווקים עולמיים הגיעה לרמתה הגבוהה ביותר מאז שהתחיל הדירוג, דווקא בשנת 99', כי זו גם השנה שבה האינפלציה היא הנמוכה ביותר.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אין פה מימד חד מימדי בלבד, של אינפלציה ודירוג, אבל הכל הולך ביחד.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הליברליזציה שננקטה שיפרה את הדירוג, השינויים המבניים והגברת התחרותיות שיפרו את הדירוג, כך גם הורדת האינפלציה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כולם כאחד מביאים בסופו של דבר לתמונה הזאת.

אבשלום וילן: מה זה 1 בציר שמצוייר בשקף?

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה אינדקס של דירוג.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לוקחים איזשהו אינדקס וקובעים לפיו.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לכן הגודל הכמותי פחות חשוב, ומה שיותר חשוב זה הכיוון - ככל שהאינפלציה יותר נמוכה כך האינדקס שמודד דירוג יותר גבוה.

דניאל גוטליב: 1 בציר הוא הממוצע העולמי של כל אותן המדינות שעושים לגביהן את הדירוג הזה.

דניאל גוטליב: מדובר ביותר מ- 100 מדינות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זאת אומרת, בשנה שאנחנו 1.3 ומעלה, אנחנו ב- 30% מעל הממוצע העולמי.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בשנים כמו 86' שזו השנה שהיתה למחרת ההיפר אינפלציה הגדולה, היא השנה שבה הדירוג היה הנמוך ביותר.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: (הוצג שקף - תקופת אינפלציה גבוהה) נקודה שניה, ושוב פעם היבט עולמי, שקשורה לרמתה של ריבית ריאלית בעולם.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם נסתכל לדוגמה על תקופה של אינפלציה גבוהה במדינות שונות, וכאן לקחנו מדינות עם אינפלציה גבוהה מאוד, אנחנו רואים שהריביות הריאליות באותן מדינות היו נמוכות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לדוגמה, במדינת ישראל הריבית היתה קרובה ל- 0.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם ישנה מסקנה מתוך זה היא שריביות ריאליות מאוד נמוכות, הולכות עם אינפלציה מאוד גבוהה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כך זה נראה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: (הוצג שקף - תקופת דיס-אינפלציה) לעומת זאת, כאשר ישנן מדינות שרצו להוריד את האינפלציה, על מנת להגיע לאיזושהי מטרה, אותן מדינות באותן תקופות, כל אחת בתקופה אחרת, הריבית הריאלית הממוצעת בהן היתה כפי שהיא נראית בשקף.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הממוצע שלהן היה בסביבות 6.5% או קצת יותר.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: באותן מדינות, בתקופת הדיס-אינפלציה, כל אחת בתקופה אחרת, חלק עשו את זה בשנות ה- 70, חלק בשנות ה- 80 וחלק בשנות ה- 90 .

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מדינת ישראל מצויה בתקופה של הדיס-אינפלציה, תקופה שלא חורגת לא באורכה ולא ברמת הריבית הריאלית מזו שמקובלת למדינות בפאזה הזאת.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כאשר מגיעים אל המנוחה והנחלה, אותן מדינות, לאחר זמן, כשהגיעו לאינפלציה נמוכה כמו שזה עכשיו 2% לשנה, גם שם הריביות הריאליות ירדו באופן משמעותי.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הממוצע שלהן בתקופת האינפלציה הנמוכה היה בסביבות 4%, חלק מהן עם אינפלציה מאוד מאוד נמוכה, כמו ארצות הברית, שגם בה יש ריבית ריאלית מאוד נמוכה.

ויצמן שירי: בגרף הקודם היתה אינפלציה של 8% וריבית ריאלית של 6.5%, היום אנחנו באינפלציה של כ- 3%.

ויצמן שירי: אם כך היית צריך להוריד את הריבית בהתאם.

ויצמן שירי: זה הפער שמביא את כולם לבוא בטענה על כך שהריבית מאוד גבוהה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לא במקרה כתוב ב - foot note שמשך הזמן הממוצע של תקופת דיס-אינפלציה הוא כארבע שנים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה תהליך לא קצר.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בחודשים האחרונים אנחנו ברמת אינפלציה שאתה מציין, אך אם היינו נפגשים בנובמבר אשתקד היית רואה שהאינפלציה היא כ- 10%.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במילים אחרות, כשרוצים למדוד את הטמפרטורה של אותו חולה, זו תהיה הסתכלות מאוד קצרת טווח אם יסתכלו על מדד חודשי או על מדד של חצי שנה, כדי להעריך מהי סביבת האינפלציה.

ויצמן שירי: בגרף הקודם שהראתם, דווקא בנובמבר 98', הפער בין האינפלציה לבין הריבית הוא הרבה יותר נמוך ממה שהיום.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בנובמבר 98' היינו בסדרה של שלושה מדדים של 1.5%, 3%, ולמעלה מ- 1%, שהסתכמו בכ- 6% בשלושת החודשים הללו.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כמובן שהיתה סכנה אמיתית להאצה באינפלציה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם היינו יושבים אז לא היית אומר שאנחנו בסביבה של 3%.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: סביבת אינפלציה זה משהו שצריך להימדד תקופה יותר.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לשאלה מה רמת הריבית הממוצעת בתקופות של דיס-אינפלציה - אנחנו לא חורגים באופן משמעותי ואנחנו גם לא יכולים לחרוג, כי ברגע שהורדת את החומה, קשה מאוד לשמר סטייה מחוק כלים שלובים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במובן הזה אנחנו לא נוכל לשמור זמן רב מדיי חריגות בכל המובנים, כולל בנורמות של האינפלציה וכד'.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במסגרת הזאת אני רוצה לומר דבר מאוד מעניין שקרה, וגב' סילביה פיטרמן הדגישה אותו.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בעבר, כאשר חל שינוי בשער חליפין, כלפי מעלה או כלפי מטה, בדרך כלל זה לא היה כלפי מטה, כאשר חל שינוי בשער חליפין, מיד האינפלציה הדביקה אותו באותה מידה ויצא שכרנו בהפסדנו.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מי שרצה פיחות, רצה את זה מסיבות טובות מבחינתו, כי הוא דיבר על רווחיות והוא רצה פיחות ריאלי שנשחק לו כאילו לא היה, "ולא נודע כי בה אל קרבו", כי האינפלציה שחקה תמיד את הפיחות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מה שקרה בתקופה הזאת, וזה מהפך דרמטי בתהליכים שקורים, זה ששינויים בשער חליפין לא מתרגמים את עצמם בצורה כה מהירה וכה מלאה לשינויים באינפלציה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אחת הסיבות היא האמינות של משטר יעדי האינפלציה, שהשווקים יודעים שאם אני אעלה את המחירים בגלל שינוי שער חליפין, הצרכן לא יבוא אליי , כי המתחרה שלי לא יעשה את זה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אני מתכוון גם למתחרה בארץ וגם מחו"ל.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במובן הזה יצרנו למעשה שווקים יותר בריאים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש שוק מטבע חוץ שמתפקד כשוק מטבע חוץ, יש שוק המוצרים והשירותים שקובע את המחירים המקומיים ושמתפקד באופן נפרד, כל אחד עם שיקוליו הוא.

אבשלום וילן: במשק מקורר זה נכון, הבעיה שכל הניתוח שלך מובן מאליו בהנחת היסוד שאנחנו עדיין לא בצמיחה בקצב שרוצים.

אבשלום וילן: אתה רואה את זה בשערי הריבית ובכל הפרמטרים.

אבשלום וילן: אז גם הפיחות הריאלי יותר עובד.

אבשלום וילן: השאלה מה יקרה אם אתה עולה באחוזי צמיחה ואז איך מבססים את זה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: באופן בסיסי, כמובן שתמונת מצב המשק היא רקע מאוד חשוב לכל הדברים שאנחנו אומרים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אבל ככל שמצב המשק יותר ממותן כך גם את אותם יעדים אפשר להשיג במדיניות פחות מרסנת, וגם ההיפך הוא הנכון.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: נקודה נוספת, שמאוד חשובה וקשורה לדברים שאמר ליאו ליידרמן - אם אתה מסתכל, לפחות בנתונים או באינדיקציות האחרונות, אנחנו רואים סימנים מסוימים של התאוששות, והם כל פעם מתחזקים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אנחנו לא נרצה לצאת בראשי חוצות ולומר את זה, אבל יש בהחלט על מה להסתכל בתקווה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אנחנו לא רואים, ואני מקווה שלא נראה, את הדבר שמתחייב לכאורה בתחומי המחירים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בארצות הברית היתה תקופה ארוכה שגם זה היווה הפתעה מאוד גדולה - משק שצמח מאוד מהר והדהים את כל האנליסטים איפה הלחצים בתחום השכר והמחירים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: התחילו אפילו לפתח תיאוריות חדשות לגבי הקשר בין רמת פעילות שכר ומחירים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: נושא האיתנות הפיננסית: אחד הדברים החשובים ביותר שגם מתבטא בעולם ואצלנו, זה החשיבות של האיתנות הפיננסית בכל מעשה המרכבה הזה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ולכן חשובה שמירת האיתנות הפיננסית.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כשאנחנו רואים שהדירוג של מדדי הסיכון של המשק הישראלי מראים שמתייחסים אלינו כמשק שאיננו שייך לקלאסה של המסוכנים, דבר חשוב מאוד, כי זה אומר שעלות גיוס ההון שלנו בעולם היא לטובתנו, אבל גם האתגר לשמר זאת משקף את זה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה גם מתבטא בדיאגרמות שמיקי ערן הראתה לגבי מה דרגת החשיפה, מי הלווים ומי המלווים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אנחנו בעולם של ניהול סיכונים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ישנן החברות הגדולות שכנראה יותר קל להן להתמודד בניהול סיכונים וכיסויים במנגנוני הגנה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אחד הדברים שפעלו רבות בתקופה האחרונה, זה גם היערכות עם המגזר העסקי בהצגה להם איך הם יכולים לנהל את הסיכונים שלהם ולקנות מכשירי הגנה מצד אחד, וגם הובלת הליברליזציה ודה-רגולציה שתאפשר למי שכן רוצה לנהל את הסיכונים נכון, להתמודד עם זה בצורה הנכונה.

אלי גולדשמידט: איך הניווט בין קביעת גובה הריבית לבין השליטה על שוק מטבע חוץ?

אלי גולדשמידט: יש איזושהי תחושה שאחד הפרמטרים המרכזיים ברתיעה להורדת ריבית בצורה מהירה יותר, זה איזושהי התפרצות של שער החליפין.

אלי גולדשמידט: לפי הסקירה הזאת, כל מה שקורה בעקבות ה-Arbitrage , ההיצע בין השקל לבין הדולר, כמובן גובה הריבית הוא בהיקף כל כך קטן ביחס לסל ההשקעות במשק, למה החשש מזה?

מיקי ערן: זה רק של תושבי חוץ.

אלי גולדשמידט: יש תחושה שזה הדבר שעוצר הכי הרבה, פחות מהחשש ממדיניות ממשלה ומדיניות של תקציב פחות מרוסן.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אתה צודק.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מתמיד, כשהסתכלנו בקונטרוברסיה לגבי הר השקלים, אנחנו לא ראינו במושג הזה כדבר המאיים ביותר שאנחנו רואים בו תופעה שלילית כשלעצמה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אמרנו שבעולם שבו הכבישים מאוד רחבים והתנועה יכולה להיות מהירה, זה אומר שאנחנו צריכים לנהל מדיניות מאוד אחראית.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ואז לא צריכה להיות סכנה בלתי סבירה בכך שאזרחים ישראלים וזרים מחליטים להחזיק את הנכסים שלהם או את ההתחייבויות שלהם במונחים של המטבע המקומי שלנו, קרי השקלים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: עם זאת, מהי המשמעות האופרטיבית של זהירות?

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ההשלכה היא שכאשר אנחנו מחליטים להגיע מנקודה א' לנקודה ב', או שאנחנו חושבים שאפשר להגיע, הצעדים עצמם יהיו קטנים יחסית.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מדוע?

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כי כשאתה עושה איזשהו צעד, כמו הורדת ריבית, אתה בעצם עושה שני דברים: משנה את הריבית וגם נותן מסר לשווקים לגבי מה קורה ולאן אתה הולך.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה הדיאלוג עם השווקים שמאיר סוקולר דיבר עליו.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם עושים צעד שיכול להיות קצת גבוה מדיי, זה יכול לתת דרך מנגנון הציפיות מסר מטעה שיכול להביס אותנו.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ההתייחסות שלנו בפרספקטיבת הזמן היא כזו שאנחנו מאמינים שבסופו של דבר, אנשי עסקים אמיתיים לא מסתכלים על המדד או הנתון או הריבית החודשית כמשהו בודד.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הם מסתכלים על מגמה יותר ארוכת טווח, כי זה מה שמנחה אותם - השקעות ארוכות טווח.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במובן הזה לנו חשוב לשמר להם את היציבות בדרך ואנחנו מאמינים שכאשר הדרך ברורה, הקצב שאתה הולך עליו הוא פחות מעכב ופחות מפריע.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: הדרך היא ברורה במובן הבסיסי ובגרף האחרון שהראנו, ראינו שכאשר האינפלציה מאוד נמוכה, כמו בעולם, שם גם הריביות מתאימות את עצמן לאותו דבר.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם למשל הכנסת או הממשלה תגיד: זה היעד הסופי שלנו, אנחנו רוצים להגיע ליציבות מחירים, כפי שמוגדרת במדינות מתועשות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם זה יוגדר כיעד עבורנו, אז בעצם, באופן סמוי, כבר אפשר לנחש מה תהיה הריבית באותו יעד.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אם היעד הזה הוא גם אמין, אז אותם משקיעים שמסתכלים על כמה שנים קדימה, כבר יגיבו היום בהשקעות, אם הם מאמינים שהריביות באותו יעד, תהיינה כפי שתהיינה בעולם.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במובן הזה, זה הדיאלוג עם השווקים.

עופר חוגי: אני מבקש לשאול מספר שאלות.

עופר חוגי: בנושא הפיקוח על הבנקים - אני מבקש לדעת אם לא כדאי, בגלל הרווחים הגדולים של הבנקים, להוריד את מתח הרווחים שלהם.

עופר חוגי: ראינו מצב של קרטל מסוים בין הגופים הכלכליים במשק ברגע שיוצאים להפרטה.

עופר חוגי: מה הכלים שבנק ישראל לקח לעצמו כדי שלא יהיה קרטל שיגרום לזעזועים בתוך המשק.

עופר חוגי: לגבי מכירת מטבע חוץ בבנקים.

עופר חוגי: העמלות שהבנקים גובים היום מאוד גבוהות לעומת המחירים בבנקים בארצות הברית.

עופר חוגי: האם לא הגיע הזמן לאפשר לגופים מוסדיים בחוץ לארץ לפתוח סניפי בנקים בארץ, כדי שהעמלות לא תהיינה גבוהות?

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כשתיארנו את מכלול הפעילויות של בנק ישראל, אמרנו שהיום נתמקד בפעילות מאוד מסוימת.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כמובן שיש לנו את הפיקוח על הבנקים שחשוב ביותר לכמה היבטים, בעיקר לנושא היציבות של המערכת הבנקאית.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: דרך אגב, המפקח נמצא עכשיו בוועדת המדע של הכנסת, שם יש דיון על באג 2000.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: האמירות שלך לגבי הקרטל, העמלות והתחרותיות שזורות זה בזה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: פעלנו רבות ונרצה לפעול רבות ככל האפשר להגברת התחרותיות במערכת.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אחת התרומות הגדולות להגברת תחרותיות במשק היא דרך שני רכיבים: הדה-רגולציה ותחרות מבחוץ.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אני לא רוצה להתייחס לשאלה אם העמלות בחו"ל באמת יותר נמוכות או יותר גבוהות, אלא לומר שאחת הסיבות לכך שאנחנו הבענו שביעות רצון מתוכניות פתיחה של סניף גדול זר בארץ, היא לא בגלל שאנחנו דואגים למאזן של הבנק הגדול, אלא זה אחד המנגנונים לתת לאזרח הישראלי עוד אופציות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה דבר שהוא תמיד טוב.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לגבי הקרטל שציינת שקיים, אני לא רוצה לומר אם יש או אין, אני לא מאמין שיש, אבל באופן עקרוני - עוד שחקנים, זה יותר טוב.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: במובן הזה, זאת הדרך היעילה יותר.

ד” דוד קליין: לגבי עמלות במטבע חוץ, אני רוצה לומר שאנחנו במשך שבע השנים האחרונות עודדנו מאוד את מה שקוראים בשפת העם "חלפנים", ולפתח שירותים לציבור שמתחרים לבנקים ברכישה של מטבע חוץ ושירותים דומים.

ד” דוד קליין: במובן הזה, התחרות במערכת התחזקה.

מאיר סוקולר: לגבי הקשר בין שער החליפין והמחירים - אני חושב שגם לאחר שנתאושש יש סיכוי שמה שהיה בעבר הוא לא מה שיהיה בעתיד.

מאיר סוקולר: בעבר היו לנו בדרך כלל פיחותים יזומים.

מאיר סוקולר: בעברית, בניגוד לאנגלית, אין הבחנה בין פיחות יזום -devaluation לפיחות של השוק שנקרא depreciation.

מאיר סוקולר: זאת אותה מילה - פיחות.

מאיר סוקולר: כאשר היה אצלנו פיחות יזום זאת היתה דרך לעשות קורדינציה ולעלות מחירים.

מאיר סוקולר: המצב שונה לחלוטין כאשר אנחנו לא מתערבים בשוק מטבע חוץ.

מאיר סוקולר: האסטרטגיה שלנו שלא להתערב בתחום מטבע חוץ, נותנת גם פירות בתחום הזה, כי יש עלות להתאים את המחירים כאשר מעלים את המחיר.

מאיר סוקולר: כאשר שער החליפין עולה, אבל למחרת כולם יודעים שהוא גם יכול לרדת, זה תוצאה של שווקים ולא תוצאה של גורם אדמיניסטרטיבי.

אבשלום וילן: אני חושב שגם ההצגה פה ובעיקר איך שהתנהגתם בתקופת המשבר באוקטובר שנה שעברה, זה בהחלט עבודה מקצועית, שלי באופן אישי יש את מלוא ההערכה.

אבשלום וילן: עובדה היא שהצלחתם לייצב את המשק במהירות על רקע של עצות מכל הכיוונים להתערבות.

אבשלום וילן: בעצם במנגנון מאוד זהיר נתתם לשוק לבצע את הוויסות.

אבשלום וילן: אני חושב שבמבחן העליון, שעכשיו אנחנו בתחילת היציאה לעבר צמיחה, יש גם מחיר למדיניות המרסנת שנקטתם.

ויצמן שירי: איזה כלים יש לבנק ישראל לגבי הפיקוח על הבעלויות על הבנקים?

ויצמן שירי: יש בנקים שאחרי ההפרטה שלהם, אנשים מסוימים קיבלו שליטה על הבנקים.

ויצמן שירי: לפעמים קורה מצב שאותה שליטה היא במקרים מסוימים אפילו 10% מההון העצמי של הבנק והם נותנים ללווה יחיד סכומים שהם פי 2 ופי 3 מההון העצמי שהם הביאו מהבית.

ויצמן שירי: מה הכלים שיש לכם כדי לפקח על הדבר הזה?

ויצמן שירי: אמנם בסופו של דבר אתם בעד פיזור, אבל צריך גם לפזר את הסיכון, כדי למנוע מקרים שבנקים, על פי שיקול דעת כזה או אחר, נותנים מימון לכל מיני גורמים.

ד"ר דוד קליין: הכללים שנקבעים אצלנו בתחום הזה על ידי הפיקוח על הבנקים נשאבים מכללים שמקובלים בעולם.

ד"ר דוד קליין: יש נורמות בינלאומיות מקובלות לשיעור ההון העצמי, שבנק יכול להעמיד כהלוואה ללווה בודד או לקבוצת לווים.

ד"ר דוד קליין: הכללים האלה נשמרים גם אצלנו והם מתעדכנים מפעם לפעם.

ד"ר דוד קליין: בתקופה שראינו השתלטויות באמצעות מינוף לאשראים גדולים, המפקח על הבנקים התערב והסדיר בצורות שונות את העניין הזה.

ד"ר דוד קליין: הנושא הזה נמצא במעקב - מצד אחד לא רוצים להתערב יותר מדיי בשיקולים העסקיים של הבנקים, כי לא היינו רוצים להעביר את קבלת ההחלטות הבנקאיות אלינו, אך מצד שני אנחנו דואגים ליציבות הבנקים, כך שלמרות האשראים האלה, היציבות שלהם לא תיפגע.

ויצמן שירי: יש לכם את הכלים לקבוע עובדות?

ד"ר דוד קליין: יש מעקב קבוע ומדי פעם יש התאמה של ההסדרים השונים של הפיקוח על הבנקים לנסיבות המשתנות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: חלק מהנורמות בעצם שייכות לקליפיקציה בינלאומית.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ישנו גוף שקוראים לו BIS - Bank of international settlements , זה גוף שיושב בבאזל והוא הבנק המרכזי של הבנקים המרכזיים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: שם נקבעות כל מיני נורמות, כולל למשל לקשר בין בנק ישראל לבין מפקחים בחו"ל, כאשר יש בנקים זרים שנכנסים לפה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש מה שקרוי הקונקורדנט של באזל.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מבחינת היציבות, יש שם ועדה עומדת שכל הזמן בוחנת את הדברים ולאור המשברים האחרונים ברוסיה ובמקומות אחרים, שוב פעם בחנו את השאלה איך לחשב את מה שקרוי "יחס ההון המזערי", אם הלוואה למדינה מסוימת צריכה להיות כאותו ערך הוני כמו הלוואה למדינה אחרת, או אם צריך לשקלל זאת.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה חלק מהדברים שהפיקוח נמצא לגביהם בקשר ועוקב אחריהם.

אלי גולדשמידט: אני רוצה להודות לכם על הצגת הדברים.

אלי גולדשמידט: השבתנו לכם את העבודה למשך שעתיים, ואני מקווה שזה לא גרם נזקים גדולים מדיי.

אלי גולדשמידט: אני לא יודע מתי ועדת הכספים היתה בפעם האחרונה בביקור עבודה בבנק ישראל, כדי להבין את הדברים.

אלי גולדשמידט: זאת היתה מצגת מאוד מרתקת, מעניינת ומאלפת.

אלי גולדשמידט: אנחנו גם נרמזנו בכמה דברים ושמעתי בין השורות דברים לגבי התקציב ולגבי הכנסת והממשלה ביחס לתקציב.

אלי גולדשמידט: אני מקווה שהדיאלוג הזה יימשך גם כאשר הוא ייעשה, ומן הסתם הוא ייעשה בעתיד, תוך חילוקי דעות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אני לפחות חשתי שזה היה מפגש מאוד מועיל, מאוד פרודוקטיבי, והייתי מגדיר אותו כדו-שיח וזה מה שרלוונטי.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אנחנו מזמינים את כולכם יחד וכל אחד בנפרד להמשך.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ההמשך יכול להיות בכל הצורות.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: דרך אגב, כשחשבנו מה התוכנית האופטימלית לארח ועדת כספים, התלבטנו ובסוף החלטנו על המודל הזה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: היו כל מיני הצעות ואפשר בעתיד להמשיך בכיוונים אחרים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש לנו למטה חדר עסקאות מאוד מעניין ומאוד מודרני.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: יש כאלה שרצו לבוא לראות איך מדפיסים כסף, אך כידוע הכל נעשה בחו"ל.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: שריפת הכסף נעשית כאן, אבל קודם זה נגרס, כך שאני לא יודע אם זה מה שאתם רוצים לראות.

אבשלום וילן: הדפסת הכסף נעשית בהולנד?

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כן.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה נעשה בהולנד לא בגלל שזה הולנד, אלא בגלל שהיה מכרז והם זכו.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: מדי פעם זה נבחן ונבדק באופן שוטף.

אלי גולדשמידט: יש עוד נושא שאנחנו לא לומדים אותו והוא לא מספיק ידוע, זה ההתנהלות העסקית שלכם כבנק.

אלי גולדשמידט: יש על כך דיווחים בעיתונות ולדעתי זה לא כל כך מוכר לנו ולציבור.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה האלמנט של ניהול הרזרבות של מדינת ישראל, שבנק ישראל מופקד עליהם.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כשדיברתי קודם על ביקור בחדר העסקאות, הכוונה היתה לא רק לראות את המצגים, אלא גם לראות את הדרך שבה אנחנו עובדים.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: זה דבר מאוד מעניין, כי באופן טבעי בנק ישראל איננו גוף למטרת רווח.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אבל הדבר החשוב שאנחנו באים עם פרמטרים למנהלי חדרי העסקאות שמנהלים את הרזרבות של מדינת ישראל, כהנחיה אסטרטגית.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אנחנו לא אומרים להם כאיש עסקים שיביאו לנו את התשואה המכסימלית עבור סיכון נתון, ושהיום אנחנו רוצים לקחת יותר סיכון לכן שימצאו תשואה יותר גבוהה וכד'.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ראינו מה קרה בכמה בנקים מרכזיים שהתנהגו כך.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לאנשי עסקים מותר לאבד את חולצתם או את מכנסיהם, אבל לבנק מרכזי אסור להגיע למצבים כאלה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: לכן, ההנחיות שאנחנו מגישים לאלה שמנהלים את הרזרבות, זה קודם לקבוע להם את רמת הסיכון.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אומרים להם שיעשו מה שיעשו, אבל שלא יעלו מעל רמת סיכון זו שהיא מאוד קונסרבטיבית.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: ואז, כאשר אנחנו אומרים להם מה רמת הסיכון המכסימלית שלהם, הם מתבקשים להביא את מכסימום התשואה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: בסוף השנה, כשרואים מה התשואה, ההשוואה הרלוונטית זה לא התשואה שלהם בהשוואה למה שגולדמן סאקס או מישהו אחר עשה, כי גם הקטנו להם את רצפת ההפסד.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: אני רואה במפגש הזה המשך של דו-שיח, שחשוב שייעשה.

נגיד בנק ישראל יעקב פרנקל: כל אחד מאתנו נגיש לכל אחד מחברי ועדת הכספים ואם תרצו גם נסייע גם באינטראקציה, כי אנחנו לא במובן של מיסיונרים, אלא אנחנו רוצים שיהיה דו שיח מאוד חיובי.

אלי גולדשמידט: אני רוצה להודות לכם בשם כל חברי הוועדה על הצגת הדברים הטובה.

אלי גולדשמידט: הישיבה נעולה.

אלי גולדשמידט: - - - - - - - - - - - - -- -