ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 19, 1999-09-08 12:00

אלי גולדשמידט: אני פותח את ישיבת הוועדה.

אלי גולדשמידט: על סדר היום שני נושאים.

אלי גולדשמידט: נדון בבקשה של מפלגת המרכז לדחות בחודש נוסף את הגשת הדוחות שלה למבקר המדינה.

אלי גולדשמידט: אבל הנושא המרכזי שלנו היום הוא תקנות מס רכוש, שעניינן תשלום פיצוי לתושבי קו העימות, בעקבות הפגזות הקטיושות שהיו והירידה למקלטים.

נחום לנגנטל: מה בעניין ההעברות התקציביות?

אלי גולדשמידט: אני עדיין לא יודע אם נספיק לדון בהן היום.

נחום לנגנטל: האם אפשר להחליט שלא נדון בישיבה הזאת בהעברות התקציביות?

אלי גולדשמידט: אני אבקש ממר קרשנר לפנות ליושב-ראש הכנסת ולקבל אישור לקיים ישיבה במהלך הדיון היום במליאה.

משה גפני: אני לא רואה שלמשרדי הממשלה זה דחוף.

משה גפני: אני אבקש רביזיה על הכל.

משה גפני: משרדי הממשלה עסוקים מאוד, אנחנו ביקשנו מהם שיבואו לדברים מסוימים והם לא באו.

אלי גולדשמידט: בעניין מס רכוש וקרן פיצויים, בעקבות הפגזות קטיושות שהיו, הממשלה הביאה לפנינו עוד בהיותנו ועדת כספים זמנית, אחרי הבחירות ולפני שכוננה הממשלה החדשה, הצעה מפורטת, שהמרכיב המרכזי שלה היה הכללת היום הראשון במסגרת סל הפיצויים.

אלי גולדשמידט: היו בה נושאים שונים מכל התחומים, הן לגבי שכר לעובדים והן לגבי פיצוי על נזקים עקיפים של עסקים שונים.

אלי גולדשמידט: ישבנו בתל-אביב יחד עם אנשי קו העימות, על-פי בקשתם של שלמה בוחבוט, שהוא יושב-ראש פורום קו העימות, ראש עיריית קריית-שמונה ואנשים אחרים, והחלטנו לבקש להחזיר את התקנות המוצעות לממשלה, בעיקר משום שראינו כמה פגמים.

אלי גולדשמידט: הפגם הבולט ביותר היה, שנקבעה תקרה של 250 שקלים בלבד ליום, כדי לפצות את אותם עובדים.

אלי גולדשמידט: אנחנו ראינו בזה יותר מאשר טעם לפגם, כי מה קורה עם עובד שמרוויח יותר מ250- שקלים ליום?

אלי גולדשמידט: נקבעה ועדה במשרד האוצר, בראשותו של נציב מס הכנסה, יוני קפלן.

אלי גולדשמידט: היו לנו הערות נוספות, אבל הן לא עומדות היום לדיון.

אלי גולדשמידט: הוועדה עסקה בכל הנושא הזה תוך הידברות עם נציגי קו העימות.

אלי גולדשמידט: בוועדה הזאת הוחלט, לדעתי בצדק, שכיוון שהם לא מגיעים להבנות סופיות בשורה של נושאים, שינסו לפתור נושא אחד במישור המיידי ביותר.

אלי גולדשמידט: נציב מס הכנסה החליט, ואני רוצה לשבח אותו על הרגישות החברתית והציבורית שהוא גילה בעניין הזה, שהוא מפריד את הנושא של השכר לעובדים מכלל הנושאים על-מנת לעשות הכל כדי שהעניין הזה ייגמר מהר ככל האפשר.

אלי גולדשמידט: אני נמצא בדיאלוג עם נציב מס הכנסה כבר שבוע ימים.

אלי גולדשמידט: נציב מס הכנסה דיווח לי, שהם הגיעו להחלטה בנושא הפיצוי באופן שהפיצוי ליום עבודה יוגדל מההצעה הקודמת, שהיתה עד 250 שקלים ליום, ל670- שקלים ליום כתקרה, שזה פי 2.5 מהשכר הממוצע במשק.

אלי גולדשמידט: יוני קפלן, טלי דולן, אנה שניידר, סמדר אלחנני, איוור קרשנר ואני, רצנו יחד במהלך השבוע האחרון כדי שנוכל לקדם, והכל בימי תקציב.

אלי גולדשמידט: הבוקר אנשי נציבות מס הכנסה ומינהל הכנסות המדינה עמדו בפתח של ישיבת הממשלה, כדי שהשר שוחט יחתום.

אלי גולדשמידט: הם ידעו שיש עכשיו ישיבה בוועדת הכספים, דיברתי עם יוני כבר ארבע פעמים הבוקר, ואכן סוף-סוף העניין הזה נחתם.

אלי גולדשמידט: הכל כדי שאנשי גבול הצפון יידעו שיש מבחינתם פתרון עוד לפני ראש-השנה.

אלי גולדשמידט: אני מבקש להודות לנציב מס הכנסה ולאנשי משרדו וכן למינהל הכנסות המדינה.

אלי גולדשמידט: אני חושב שהם גילו הרבה מאוד רגישות.

אלי גולדשמידט: מס הכנסה הרבה פעמים מצטייר בציבור ככזה שעומד מול האזרח ולא תמיד נהנה מתדמית טובה.

אלי גולדשמידט: זה פן מאוד חיובי, שאני חושב שחשוב להדגיש אותו, שבנושא הזה מס הכנסה אחראי גם על מס רכוש.

אלי גולדשמידט: אני באמת מעריך את מה שנעשה ואני מקווה שאני מדבר גם בשם תושבי גבול הצפון בעניין הזה.

יוני קפלן: אנחנו מתפקדים פה תחת הכובע השני שלנו, כנותני פיצויים ולא כגובי מיסים.

יוני קפלן: אנחנו גם נותני שירותים בדרך כלל, תוך כדי תהליך האכיפה.

יוני קפלן: אני רוצה להזכיר לחברי הוועדה, שהנושא כבר הובא פעם אחת לפני הוועדה, מיד לאחר האירוע שהיה ב24- ביולי, אלא שאז זה נדחה על-ידי חברי הוועדה, מכיוון שאז התקרה היתה סביב 250 שקלים.

יוני קפלן: הממשלה הקודמת קיבלה החלטה בעקבות האירוע של ה24- ביולי להקים ועדה בין-משרדית שתבדוק את כל מכלול תהליך הפיצוי לתושבי הצפון.

יוני קפלן: אנחנו נכנסנו לדיונים, והנושא הראשון שדנו בו הוא הפיצוי בגין העובדים שלא מגיעים ליום העבודה בעקבות ההפגזות.

יוני קפלן: היו דיונים לא קלים, ובסופו של דבר הגענו לסיכום שכל עובד יפוצה בגין עלות המעביד שהוא מפסיד בגין יום עבודה.

יוני קפלן: קבענו תקרה שהיא פי 2.5 מתקרת השכר הממוצע במשק.

יוני קפלן: המשמעות של זה, בתרגום לשקלים, זה 670 שקלים ליום.

יוני קפלן: זה מקסימום הפיצוי שניתן יהיה לקבל.

יוני קפלן: הוצאנו ממכסת הפיצוי תשלומים חד-פעמיים, כדי שלא תהיה דרישה לתשלום דמי הבראה, משכורת 13 וכיוצא באלה.

יוני קפלן: קבענו תקרה, מכיוון שלאחר התלבטויות לא פשוטות, אנחנו מפצים גם בעלי שליטה של חברות.

יוני קפלן: כלומר אם אדם הוא בעל מניות בחברה וגם הוא מקבל משכורת, הוא יוכל לקבל במסגרת הזאת פיצוי.

יוני קפלן: כשהוא מקבל משכורת הוא שולט במשכורת, הוא קובע את גובה השכר שלו.

יוני קפלן: צריך לזכור, שלבעל שליטה של כל שכיר ביישובי הצפון יש זיכוי ממס רחב מאוד, של 15% ו20%-, שעד רצפה גבוהה מאוד הוא לא משלם מסים בכלל, כך שהוא יכול לקבוע לעצמו רצפה גבוהה מאוד של שכר אם הוא נעדר מיום העבודה, ואז הוא מקבל פיצוי.

יוני קפלן: אני חושב שאחד ההישגים הגדולים של ההצעה הזאת היא שהיא התקבלה פה אחד בדיוני הוועדה, ודיוני הוועדה לא מורכבים רק מנציגי הממשלה, יש בהם גם נציגי הצפון וגם נציגי התאחדות התעשיינים.

יוני קפלן: מכיוון שבמקרה היה דיון בוועדה ביום חמישי שעבר, בעת אירוע, העליתי להצבעה בוועדה את מה שאנחנו עושים עכשיו, כלומר להפריד את ההמלצה הזאת מכלל ההמלצות ולהביא באופן מיידי לדיון בהמלצה הזאת, כדי שנוכל להתחיל לפצות בגין האירועים שהתרחשו.

יוני קפלן: כאן היו בינינו כמה חילוקי דעות.

לימור לבנת: האם מדובר בהחלטת ביניים?

יוני קפלן: בנושא הספציפי הזה לא.

יוני קפלן: כאן לא היתה החלטה פה אחד האם להביא ובאיזו דרך להביא, אבל גם כאן היתה החלטה של הוועדה.

לורנס כהן: אני נציג ועד עובדים של "עוף הגליל".

לורנס כהן: אני מבקש לדעת בכמה ימים אתם מתכוונים לפצות אותנו.

לורנס כהן: הפנייה הראשונה שלי השנה היתה ב3- במרץ, אל שר האוצר דאז מאיר שטרית, שיתחיל לפצות אותנו.

לורנס כהן: מאז ועד היום ישבנו שישה ימים במקלטים.

לורנס כהן: מתוך מה שפורסם בעתונות, אתם מתכוונים לפצות אותנו רק על חלק מהימים.

לורנס כהן: אני מבקש שהפיצוי יהיה לפחות מאותו יום שהיתה הדרישה, ולא ביום שמישהו יחליט שהוא היום שממנו צריך להתחיל לפצות.

יוני קפלן: אתה פנית ב3- במרץ, יש כאלה שפנו עוד קודם, לפני תחילת שנת 1999.

יוני קפלן: אפשר ללכת רטרואקטיבית להרבה מאוד אירועים.

יוני קפלן: העובדה שהחוק עד עכשיו לא בוצע, וגם הממשלה הקודמת שהסמיכה אותי לעמוד בראש ועדה שתמליץ המלצות, גם היא התייחסה למעשה אך ורק לאירוע שהיה באותם ימים.

יוני קפלן: כלומר שהתחולה תהיה סביב האירוע שהיה ב24- ביוני.

יוני קפלן: היו דיונים בוועדה הזאת, היו חילוקי דעות, וקיבלנו החלטה שהיא קצת חורגת מכתב המינוי לטובתכם, שהתחולה תהיה רטרואקטיבית מיום ה17- במאי, אותו הלילה של הבחירות.

סמדר אלחנני: רציתי להעיר על דברים טכניים.

סמדר אלחנני: הפיצוי הוא למעבידים והוא מתייחס לעלות שכר, זאת אומרת התקרה היא של עלות השכר למעביד.

סמדר אלחנני: זאת אומרת שהוא גם שילם את כל התנאים הסוציאליים, כולל הנלוות, שמזה נגזר שתקרת השכר לעובד היא פחות מפי 2.5 מהשכר הממוצע במשק.

סמדר אלחנני: אני מציעה שתנסחו במדויק מתי זה עלות ומתי זה שכר לעובד.

טליה דולן: אולי חטאנו בניסוח, אבל לא זאת היתה הכוונה.

סמדר אלחנני: מותנה שהמעביד שילם את כל מה שמגיע ממנו.

סמדר אלחנני: אבל יכול להיות מעביד שהוא לא בסדר, ואז העובדים יוצאים ניזוקים.

סמדר אלחנני: עם כל הוויכוחים שיש בעניין הזה עם הממשלה, ועדת הכספים עשו פה מעשה יפה והחליטו להגדיל את התקרה.

סמדר אלחנני: אני מציעה שהסכום יהיה כתוב במפורש.

סמדר אלחנני: לא להגיד שכר ממוצע מחולק בעשר, שמי שיודע חשבון ערך משולש מבין מזה שזה פי 2.5 מהשכר הממוצע במשק.

סמדר אלחנני: אני מציעה שיהיה כתוב שהתקרה היא 15,000 שקלים או 16,000 שקלים, ומזה ייגזר הסכום היומי, שהוא בערך 600 שקלים.

סמדר אלחנני: אני חושבת שגם כלפי הציבור צריך לומר שעשינו.

סמדר אלחנני: אתם מתייחסים פה לשכר שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

סמדר אלחנני: הלשכה מפרסמת הרבה נתונים, הם לא מתפרסמים בפרסום רשמי, אלא רק בהודעות לעתונות ובירחונים שלהם.

סמדר אלחנני: המספר שהם פרסמו במאי, שזה התאריך הקובע לצורך הנזק החל מה17- במאי, יש בו הבחנה עם עובדי יו"ש ובלי עובדי יו"ש.

סמדר אלחנני: הם מתקנים את עצמם אחורה.

סמדר אלחנני: בדקתי מה היה השכר הממוצע הגבוה ביותר באחד במאי, הכפלתי אותו ב2.5- וזה יוצא כ15,000-, מזה צריך לחלק ל25-, יוצא 620.

סמדר אלחנני: אני לא יודעת איך הגעתם ל670-.

סמדר אלחנני: יכול להיות שלנזק שיהיה היום זה 670.

סמדר אלחנני: לכן אני מציעה להחליט על המספר, שלא יהיה ויכוח, לקבוע שזה יהיה הסכום עד ה1- בינואר 2000.

אלי גולדשמידט: למעשה זה נקבע, כי יוני אמר 670 שקלים.

סמדר אלחנני: אבל זה לא כתוב פה.

סמדר אלחנני: כפי שמפרסם הביטוח הלאומי ב1- בינואר, הם חייבים לפרסם ברשומות על-פי חוק.

סמדר אלחנני: הטוב ביותר לקחת לפי סעיף 2, זה שכר שממצע כל מיני תוספות, שנותן נתון נכון לינואר שנת 2000, ולקבוע שהוא יהיה פי 2.5 מאותו שכר.

סמדר אלחנני: זה כבר נותן את מנגנון העדכון האוטומטי בשנה.

סמדר אלחנני: בשנת 2001 אני מקווה שממילא לא נצטרך את כל זה, אבל שיתעדכן אוטומטית.

יוסף יצחק פריצקי: האם מועד תחילת הנזק הוא בתום 24 שעות לתעשייה ובתום שבוע?

יוני קפלן: זאת ההחלטה הקיימת, שאנחנו מבקשים לתקן אותה.

יוני קפלן: זה יהיה מהדקה הראשונה.

יוסף יצחק פריצקי: אתה כותב פה 25% יותר מתקציבו מהמדינה.

יוסף יצחק פריצקי: אני מניח שאתה לא מתכוון לספק שמוכר למדינה.

יוני קפלן: אין כל כוונה כזאת.

יוסף יצחק פריצקי: נסחו את זה כך שיהיה ברור, שלא יבוא תעשיין שנותן שירותים ויאמרו לו שהוא מקבל 25% מהתקציב ועוד קיבל את הכסף.

אילן גילאון: אני לא מבין למה נקבעה התקרה הזאת ולמה אי-אפשר היה לקבוע שמחזירים באופן ריאלי את העלות של הנזק שנגרם.

אילן גילאון: אני מבקש שתסביר לי מבחינה כמותית כמה אנשים יקבלו את התקרה וכמה את הרצפה.

יוני קפלן: אני אתן לך נתונים ותראה, שהרוב המכריע של העובדים נכנס בהצעה המקורית שלנו שהציע מאיר שטרית, שהיתה עד 250 שקלים.

יוני קפלן: מי שנכנס במעבר בין 250 שקלים ל670- שקלים זאת אוכלוסיה קטנה מאוד.

יוני קפלן: אבל היתה התלבטות האם להכניס את בעלי השליטה, בעלי החברות, שהם עובדים, לעניין הזה.

יוני קפלן: בתקנה המקורית הם לא היו, אבל בעלי השליטה שהם עובדים, הם יכולים להשפיע על גובה השכר שלהם בצורה מיידית, אלה החלטות שהם מקבלים.

ויצמן שירי: יכולת לקחת את השכר הממוצע שנה אחורנית וזהו.

יוני קפלן: כמו בכל דבר, אנחנו בעניין הזה משמשים מעין חברת ביטוח.

יוני קפלן: אנחנו מממנים את תשלומי הפיצויים מגביית מס רכישה, אחוז מסוים מגביית מס רכישה לא הולך לתקציב המדינה אלא לקרן הזאת.

יוסף יצחק פריצקי: שוב יוצאים נפסדים העסקים הקטנים.

יוסף יצחק פריצקי: מי שהוא בעל חנות ואין לו מעביד, הוא לא מקבל.

ויצמן שירי: אני מקווה שביוני נצא מלבנון ולא נצטרך לשלם שום פיצוי.

יוסף יצחק פריצקי: יש כאלה הטוענים, שאם תצא תשלם יותר פיצויים.

יוני קפלן: אתם צריכים להתייחס למצב שממנו אנחנו יוצאים.

יוני קפלן: המצב שממנו אנחנו יוצאים הוא עם אותו הצבר של כספים בקופה, לא שינינו אותו.

יוני קפלן: המצב שאנחנו יוצאים ממנו הוא, שאותם עצמאים שאתה היום מדבר עליהם לא מפוצים כיום עד שבוע ימים מתחילתו של האירוע.

יוני קפלן: אנחנו עכשיו באים לתקן את זה.

יוני קפלן: כפי שאמר חבר-הכנסת גולדשמידט, כרגע אנחנו באים לתת תרופה ראשונית רק לציבור העובדים, מכיוון שיושבת ועדה בדיונים ומנסה לקבוע נוסחאות לכל הדברים האלה.

יוני קפלן: יש פה דברים שהם מאוד מורכבים.

יוני קפלן: לא לכל עצמאי שלא עובד 10 או 12 שעות, או נותן שירותים שלא עובד כמה שעות, בהחלט נגרם לו נזק כלכלי.

יוני קפלן: עורך דין שלא עובד 10 שעות, לא בטוח שנגרם לו נזק.

לימור לבנת: אבל לבעל מכבסה כן נגרם נזק.

אילן גילאון: מי כמוכם יודע מה היתה הכנסתו בעת האירוע או סמוך לאירוע.

יוני קפלן: הוועדה להערכתי צריכה להתכנס עוד פעמיים ואחרי זה להגיש את הדוח.

יוני קפלן: אחרי הגשת הדוח צריך להציג אותו באוצר או בממשלה ואחרי זה צריך להפוך אותו לחקיקה.

לימור לבנת: אני מבינה שמדובר כאן רק בהחלטת ביניים.

לימור לבנת: אם מדובר בהחלטת ביניים של הוועדה, אני מציעה שגם בניסוח של ההחלטה יהיה ברור בצורה המפורשת ביותר שמדובר כאן בהחלטת ביניים ושבתוך כמה שבועות יחזרו אלינו עם ההצעה המלאה, שבאה לפצות גם את אותם העצמאים הקטנים או הבינוניים, ובינתיים כדי לא לקפח את אלה שכבר הוחלט לתת להם פיצוי נאשר את החלטת הוועדה.

לימור לבנת: אבל שייאמר במפורש בהחלטה של ועדת הכספים שמדובר בהחלטת ביניים, כדי שזה לא יהיה אחר-כך תקדים.

לימור לבנת: אולי צריך גם לקבוע פרק זמן שבו זה יוחזר לוועדה.

ויצמן שירי: תוך כמה זמן תסיימו את דיוני הוועדה?

יוני קפלן: אני מקווה ששבועיים אחרי סוכות אנחנו נגמור את שתי הישיבות.

יוני קפלן: יש עוד נושא אחד שאין לו ערך כלכלי וגם אותו כבר סיימנו, זה המתחתנים ובעלי אולמות השמחה.

יוני קפלן: הנושא של העובדים מבחינה כמותית זאת המסה, ומי שזוכר את הטיעונים ואת הטענות שהיו בתקשורת מיד אחרי האירועים, אלה היו הטענות.

יוני קפלן: הדברים האחרים הם הרבה יותר מקצועיים והרבה יותר ספציפיים, ולכן הם דורשים יותר זמן.

לימור לבנת: אני נזקקת למה שאמרה קודם סמדר, התנאי שמופיע כאן בנוסח, שאומר: "בתנאי שבמשך שלושת החודשים שקדמו לחודש שבו אירע הנזק שילם המעביד תשלום לפי כל דין בשל שכרו של העובד".

לימור לבנת: אני רוצה להבין מה המשמעות של זה.

לימור לבנת: האם יכולים להיות מקרים של בעלי עסקים שפיגרו בתשלומים, וכתוצאה מזה השכירים לא יוכלו לקבל את הפיצוי.

לימור לבנת: נדמה לי שזאת בעיה, שאנחנו לא צריכים להשאיר אותה לשכירים, שבסופו של דבר לא ייהנו.

יוני קפלן: כל מנגנון הפיצוי כאן הוא דרך המעביד.

יוני קפלן: אנחנו לא מתכוונים לקרוא לכל ציבור השכירים אלינו שיגיש תביעת פיצוי ונשלם אותו.

יוני קפלן: אנחנו רוצים שהמעביד יגיש את הדרישה והוא ישלם לעובדים.

יוני קפלן: לכן כאשר מעביד לא משלם לעובד שלו את השכר, למעביד לא קרה נזק.

יוני קפלן: לא צריך לפצות את המעביד.

לימור לבנת: אני מדברת על תשלומים אחרים, לא על השכר.

לימור לבנת: אם המעביד לא שילם את השכר, זאת בעיה אחרת לגמרי.

לימור לבנת: אני מדברת כרגע על מצב שבו הוא לא שילם תשלומי חובה לפי כל דין, בשל שכרו של העובד.

לימור לבנת: זאת אומרת כל התשלומים הנלווים שהוא היה אמור לשלם למס הכנסה ולביטוח לאומי.

יוני קפלן: זאת באמת הזרוע השנייה שלנו.

יוני קפלן: דיברתי על כך שאנחנו לא רק נותני שירותים, אנחנו רשות שמבצעת אכיפה.

יוני קפלן: אם יש מצב שמעביד משלם את השכר לעובד שלו, הוא גם מנכה ממנו את המס, הוא לא משלם לו את השכר ברוטו.

יוני קפלן: אם הוא לא מעביר, אני חושב שאנחנו לא צריכים לרצות שהמדינה תפצה אותו אם הוא כופר בחובה שלו.

לימור לבנת: זה לא הגיוני.

לימור לבנת: נניח שלא הטילו על התושבים להכנס למקלטים ולא לעבוד ולבטל ימי עבודה, המעביד משלם להם את שכרם ואין בעיה, והוא מפגר בתשלומים שלו לביטוח הלאומי.

סמדר אלחנני: הוא מנכה במקור ולא מעביר למס הכנסה.

לימור לבנת: האם אז העובד ניזוק?

לימור לבנת: לא.

לימור לבנת: הוא ניזוק בגדול, אבל ביום-יום הוא מקבל את המשכורת שלו.

יוני קפלן: גם כאן, הוא מקבל את המשכורת, אבל הוא לא מעביר את תשלומי החובה.

יוני קפלן: זאת אותה דוגמה.

נחום לנגנטל: דבר אחד שעליו יכולה להיות התקוממות זה דבר שהוא קשור לצדק הטבעי.

נחום לנגנטל: יש מעביד שהוא לא בסדר, הוא לא מעביר את ההפרשות, למרות שבתלוש הוא מוריד את זה לעובד.

יוסף יצחק פריצקי: המעביד שילם לו.

יוסף יצחק פריצקי: אתה רוצה שהוא לא ישלם מסים וגם שמס רכוש יפצה אותו?

נחום לנגנטל: אם הפעולה היא פעולה מתמשכת, אותו מעביד לא ישלם בחודש הבא את מלוא השכר לעובד, הוא מנכה לו את הימים שהוא לא הגיע לעבודה.

נחום לנגנטל: התוצאה היא, שאתה לא מעביר את התשלומים למעביד והמעביד לא מעביר אותם לעובד, ויוצא שהעובד לא מקבל כסף.

אלי גולדשמידט: חברי הוועדה אומרים פה, שצריך למצוא מנגנון למקרים חריגים.

ויצמן שירי: צריכה להיות סנקציה, שמעביד שלא משלם במצב כזה, ייענש.

נחום לנגנטל: אני חושב שהפתרון לעניין הזה צריך להיות דרך הביטוח הלאומי.

יוני קפלן: יושבים פה אנשי הצפון, והם יעידו בפניכם גם היום שלא פיצינו את המעבידים.

יוני קפלן: התהליך הזה שאתם חוששים ממנו לא מתקיים.

יוני קפלן: מה שכן מתקיים, מורידים לעובדים את התשלום הזה מימי החופשה שלהם.

מקסים לוי: ברגע שהמעביד משלם לעובדים הוא צריך לדווח לכם, ועם הדיווח הזה אתם רואים שהוא העביר את הניכויים ורק לאחר מכן אתם משלמים למעביד.

מקסים לוי: אם כך, אני לא מבין מה הבעיה.

ויצמן שירי: הוכחת התשלום של המעביד גורמת לכם להעביר לו את הכסף.

לימור לבנת: אם המעסיק לא יקבל פיצוי, הוא גם לא ישלם לעובדים, והעובד ייצא ניזוק.

מקסים לוי: אני חושב שבהרבה מקרים כאשר מתבקש המעביד לשלם כל מיני נושאים, כמו שכר מסוים לתאונות עבודה, יש טופס מסוים.

מקסים לוי: רק לאחר שהוא מעביר את הניכוי בטופס המעביד מקבל את הפיצוי מהמדינה.

לימור לבנת: אבל זה לא פותר את בעיית הפיצוי לעובד.

לימור לבנת: לא חלה חובה על המעביד לשלם לעובדים שכר.

יוסף יצחק פריצקי: צריך לחייב מעביד לתשלום שכר לעובד שלא הגיע לעבודתו בגלל שהוא ישב במקלט.

יוסף יצחק פריצקי: זה עניין לחוקי עבודה ולא לפה, וזה צודק.

יוסף יצחק פריצקי: ואם הוא לא ישלם - ישלם הלנת שכר ויילך לבית-דין לעבודה.

לימור לבנת: אז נתקן את זה במקום אחר.

נחום לנגנטל: אני מציע לא לעכב את מה שיש פה עכשיו, אל תמנע טוב מבעליו.

נחום לנגנטל: אני מציע שתביאו בתשובה הזאת גם את הנקודה הבאה, מה עושים אם זה לא דרך הנציבות, אלא דרך חוקי עבודה ודברים אחרים.

ויצמן שירי: מה מעמדו של עובד שהוא תושב המקום אבל עובד מחוץ לאיזור?

יוני קפלן: אתה שואל מה קורה כאשר נגרם נזק לעובד אבל לא למעביד, כיוון שהמעביד נמצא מחוץ לתחום קו העימות.

יוני קפלן: זה עדיין לא כלול בתקנה, גם פה נצטרך לשנות את החוק ולתת לעובד את הפיצוי הישיר.

ויצמן שירי: מה מעמדם של הקיבוצניקים לצורך העניין, או המושבניקים?

ויצמן שירי: הרי הם לא מנכים מעצמם את המס.

ויצמן שירי: אנשים שעובדים בתוך התעשייה הקיבוצית לא מקבלים תלושי משכורת, ומצד שני לאותו מושבניק השנה לא היתה כמו שנה שעברה.

שלמה רווח: אני נציג תעשייני הצפון בקו העימות.

שלמה רווח: ישבתי בכמה דיונים של ועדת המנכ"לים, אני רוצה לציין את הרצון האמיתי של נציגי מס הכנסה ומס רכוש להגיע לפתרון.

שלמה רווח: אני מציין את זה, משום שאני חושב שהפתרון שהוצע, שלא הגיע לכאן, הוא הפתרון הטוב ביותר, ואני מקווה שזה הפתרון שיתקבל.

שלמה רווח: אני מתייחס לדברים שנאמרו כאן, שמה שמוצע עכשיו זה רק חלק מתוך הפתרון הכולל.

שלמה רווח: אני מבקש להעיר הערה עקרונית, שהיא העיקר.

שלמה רווח: מאז אותו תאריך שרוצים לפצות קרו ארבעה אירועים, ולפי החישובים שמוגשים במסמכים שהגיעו, בסך הכל מדובר על יום ורבע או יום וחצי, כאשר בפועל היו ארבע יממות של השבתה.

שלמה רווח: באירועים מהסוג הזה אי-אפשר לספור את השעות מרגע תחילת האירוע ועד הרגע שבו ניתנה ההוראה לחזור לשיגרה.

ויצמן שירי: הם אמרו שחלק מהיממה זה יממה.

שלמה רווח: לפי מה שמוצע פה, הכוונה של מס הכנסה כרגע היא לפצות כפיצוי חלקי את העובדים על יום וחצי, כאשר בפועל היו ארבעה אירועים.

אלי גולדשמידט: אתה לא מדבר על השכירים.

שלמה רווח: אני מדבר גם על השכירים.

שלמה רווח: זאת התקנה שמופיעה כרגע.

אלי גולדשמידט: התקנה גם צופה פני עתיד, בוא נהיה הוגנים.

אלי גולדשמידט: גבול הצפון נמצא בבעיה הזאת משנת 1976.

אלי גולדשמידט: היו גם עוולות שנעשו בעבר.

אלי גולדשמידט: זה לא יום וחצי, מדובר שאם חלילה יהיו עוד אירועים, יהיה פיצוי.

שלמה רווח: מליל הבחירות, שהוא התאריך הקובע, היו ארבעה אירועים והכוונה היא לפצות על יום וחצי.

שלמה רווח: זאת משום שהזמן שנלקח לאירוע כזה הוא זמן נטו, ובתעשייה אין נטו, כי עד שתעשייה מחדשת את הייצור לפעמים לוקח לה עוד 12 שעות.

אלי גולדשמידט: לא כל התעשייה.

שלמה רווח: לפחות התעשייה שאני מכיר באיזור שלי.

שלמה רווח: באירוע האחרון, לדוגמה, שנמשך 12 שעות, לקח 26 שעות עד שחזרנו לייצור.

אלי גולדשמידט: השאלה היא, אם העובדים חזרו.

שלמה רווח: העובדים חזרו באיחור של 12 שעות.

שלמה רווח: חלק בכלל עוזב את האיזור ולוקח 8 שעות עד שהוא חוזר חזרה.

שלמה רווח: אם מה שיבצעו עכשיו הוא חלק מהסך הכל, אנחנו כמובן מברכים על היוזמה.

חזקיה ישראל: אנחנו מבקשים שיובהר שמדובר בתקנות ביניים.

אלי גולדשמידט: זה ברור, זה נאמר כמה פעמים.

חזקיה ישראל: אנחנו מבקשים שייקבע לוח זמנים, כדי שיגיע לכאן הפתרון המסכם.

חזקיה ישראל: בקטע הטכני, יוני דיבר כאן על שכר יום עבודה של העובד ללא תוספות.

חזקיה ישראל: אני מבקש שזה יהיה מפורט, כי "ללא תוספות" זה מושג רחב מאוד, לא ברור, ויכולות להיות בעניין הזה בעיות.

סמדר אלחנני: התשלומים השנתיים לא תלויים ביום התשלום הזה.

חזקיה ישראל: ממילא הולכים אחורנית ובודקים ממוצע של שלושה חודשים.

חזקיה ישראל: לכן אין כל בעיה.

חזקיה ישראל: בעניין התוספת שהוסיפו פה לעומת התקנות שהיו פה בבוקר, הכניסו פה "מעביד, למעט חלק שהמדינה משתתפת במישרין או בעקיפין כ25%-".

חזקיה ישראל: הנושא הזה היה בעייתי מאוד כאשר דנו בחוק התמריץ של גדליה גל, כשהכניסו את הדבר הזה.

אלי גולדשמידט: על מי מדובר ב25%- האלה?

חזקיה ישראל: אם מדובר ברשויות מקומיות, אין לי בעיה.

חזקיה ישראל: אבל כשהכניסו את הסעיף בנוסח הזה, התברר שמדובר בקבלנים שקיבלו תמריצים כאלה ואחרים, או במפעל שקם אתמול על-פי חוק עידוד השקעות הון בקריית-שמונה וכדומה, ועדיין המחזור הכספי שלו לא הגיע לרמה כזאת, כי הוא רק התחיל לעבוד.

חזקיה ישראל: ואז אמרו, שהוא לא זכאי, למרות שהעובד שלו נפגע.

חזקיה ישראל: כלומר פה צריך להבהיר שמדובר בגוף ממשלתי כמו עירייה, ולא יהיה מצב שבו מפעלים ייפגעו.

נחום לנגנטל: אני מנסה לחשוב האם יש אפשרות לפתור את הבעיה באמצעות הנציבות, ואני חושב שלא.

נחום לנגנטל: לכן אני מבקש מכם, מאחר שאין פה נציגי האוצר, שתחשבו בראייה כלל אוצרית.

נחום לנגנטל: ייתכן שתתייחסו אליהם כמו לגבי גרושות, שלא משלמים מזונותיהן בביטוח הלאומי, ואחר-כך הביטוח הלאומי גובה את זה מהאנשים, יכול להיות שזה יכול להיות פתרון.

נחום לנגנטל: אני מבקש שאם אתם לא יכולים לראות את זה בהיבט של הנציבות, תראו את זה בהיבט האוצרי.

יוני קפלן: לגבי הפיצוי של העובד, יש פה נסיון נצבר.

יוני קפלן: יושבים פה אנשים שעוסקים בזה לאורך זמן.

יוני קפלן: למרות העובדה שעד היום לא פיצינו את המעבידים, המעבידים בפועל, כיוון שהם רוצים לשמור על העובדים שלהם, כיוון שיש פה יחסי עובד מעביד והם לא רוצים לפגוע במורל, תקופה ארוכה מאוד הם פיצו אותם ושילמו להם שכר.

יוני קפלן: בשנים האחרונות הם עברו לנכות להם את זה מימי החופשה.

יוני קפלן: אין בעיה כזאת בפועל.

יוני קפלן: יותר מזה, אם תיקבע בחוק אפשרות כזאת, שאנחנו נפצה את העובדים, זאת תהיה נבואה שמגשימה את עצמה.

יוני קפלן: אז למה שהמעביד ישלם לו?

יוני קפלן: אסור לעשות את זה.

יוני קפלן: אם ההתנהגות בפועל היא כזאת, שהמעבידים משלמים לעובדים ועכשיו אנחנו מתכוונים לפצות את המעבידים, אז תופעות מהסוג הזה שאתם חוששים מהן לא תתרחשנה.

יוני קפלן: יכול להיות שבחוק דיני עבודה צריך לקבוע שיש לו חובה לשלם, כדי למנוע את אותם מקרים.

יוני קפלן: לגבי הנושא של הגדרת מעביד, רשמנו את הדבר לעצמנו.

טליה דולן: אנה שניידר ואני ניסינו למצוא פתרון.

יוני קפלן: הכוונה היתה בעיקר לעובדי הרשויות המקומיות.

יוני קפלן: לגבי חלקיות היום, זאת נקודה שעלתה בוועדה.

יוני קפלן: הבוקר דיברתי עם ראש עיריית קריית-שמונה, שאלתי אותו לגבי האירוע האחרון, שנגמר בשעה 11:00 בבוקר, האם אנשים לא הגיעו לעבודה.

יוני קפלן: מתברר שחלק הגיעו לעבודה.

שלמה רווח: חלק הגיעו ולא היה להם מה לעשות.

יוני קפלן: אם לא היה מה לעשות זה אובדן רווחים, זה שני דברים שונים.

יוני קפלן: על זה אנחנו נפצה.

יוני קפלן: אסור ליצור מצב, שיש אירוע שמתרחש על חלק קטן מיום העבודה, ובאמצעות זה שאנחנו מפצים על כל יום עבודה אנחנו מעודדים את האנשים לא לצאת ליום העבודה.

משה גפני: איך הגעתם ליום וחצי?

יוני קפלן: יום וחצי זה הממוצע.

יוני קפלן: בוודאי שיכולים להיות מצבים, שאם נניח היה אירוע כל הלילה ויש מפעל שעובד משמרת לילה כל הלילה, מפעל כזה לא יפוצה ביום וחצי.

יוני קפלן: יום וחצי זה הממוצע של כל שעות האירוע.

יוני קפלן: יש כאלה שבאו לעבודה ולא יהיה להם גם היום וחצי, כשזה יגיע לפיצוי הספציפי זה יהיה חצי יום, ויש כאלה שהושבתו בארבעה האירועים האלה 2.5 ימים והם יקבלו בגין 2.5 ימים.

אלי גולדשמידט: המבחן הוא מבחן ההשבתה בפועל.

אלי גולדשמידט: יש משפט שאומר, שהאויב של הטוב זה הטוב מאוד.

אלי גולדשמידט: אנחנו חשבנו שאנחנו עושים טוב לעובדים תושבי הצפון, ולא רק שעשינו את זה, אלא עשינו את זה ברצונם של ראשי הרשויות, כאשר בפעם הקודמת החזרנו את התקנות לוועדה.

אלי גולדשמידט: מאותו רגע אני "חטפתי" אמירות מכל מיני מקומות בגבול הצפון, למה אנחנו לא מפצים אותם על היום הראשון, למה זה לא מתקיים.

אלי גולדשמידט: זה היה אצלנו בוועדה, החזרנו את זה בגלל שזה היה מעט מדי.

אלי גולדשמידט: אני לא רוצה שנחזור על הטעות הזאת פעם נוספת.

אלי גולדשמידט: יש בעיות, והן הושמעו פה.

אלי גולדשמידט: אני מאוד מקווה שגם בדיונים שלכם תתייחסו אליהן.

אלי גולדשמידט: אני מניח שעכשיו בתהליכי הפיצוי יעלו עוד נושאים שאולי לא העלינו אותם כאן, ואני בטוח שתהיה פתיחות אצל יוני קפלן ואצל הצוות שלו לשמוע את הדברים האלה ולתקן את הנדרש תיקון.

אלי גולדשמידט: אבל בואו נקבל את העקרון היום, שהוא תשלום בעבור היום הראשון.

אלי גולדשמידט: אנחנו שינינו מצב קיים, אנחנו עושים את זה ערב ראש-השנה.

אלי גולדשמידט: יש לזה גם משמעות סמלית, ונאפשר לוועדה בראשותו של יוני להמשיך בנושאים האחרים שדורשים פיצוי.

אלי גולדשמידט: אם היא תגלה שיש בעיות שקשורות בעניין 12 השעות, בעניין של הגדלת מעביד וכיוצא בזה, הם ידונו בזה במסגרת הוועדה.

נחום לנגנטל: צריך לקוות שהחוק הזה יהיה חוק אקדמי.

אלי גולדשמידט: הוא לא חוק אקדמי לגבי העבר, אני מקווה שהוא יהיה אקדמי לגבי העתיד.

אנה שניידר: למה לא לקבל את ההערה של סמדר בעניין השכר הממוצע, להצמיד אותו למוסד לביטוח לאומי?

טליה דולן: אין לי כל בעיה.

חזקיה ישראל: זה יוריד את הסכום.

סמדר אלחנני: זה שאמרת 670 שקלים, זה נובע מזה שלקחת את הפרסום האחרון של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

סמדר אלחנני: אבל הטיוטה שלכם אומרת, השכר שפורסם לפני קרות הנזק, ואז זה יוצא 620 שקלים.

אלי גולדשמידט: אני מציע, שאנה שניידר, סמדר אלחנני, טלי דולן וחזקיה ישראל יקיימו דיון לעדן את ההגדרות, באופן שיהיה ברור מה הסכום ואיך הוא מורכב.

אלי גולדשמידט: אנחנו נסמיך את הצוות הזה להגיע להבנה הזאת, ואם הם יגיעו להבנה לא נצטרך להביא את זה מחדש לוועדה שלנו, זה יאושר.

אלי גולדשמידט: הרי הרצון ישנו.

משה גפני: אני מקבל מה שאתה אומר, אני חושב שלא כדאי לגרום לעיכוב בגלל שאנחנו רוצים להגיע לטוב ביותר.

משה גפני: אבל לנושא של המשך הדיונים, הועלו פה הערות שהן הערות קשות, שצריך להתמודד איתן.

משה גפני: זה לא יעודד אנשים לא לעבוד.

משה גפני: אנחנו מדברים על מדינה שלמה שיכולה לשבת באותו יום בבתי-קפה בתל-אביב, ושם אנשים יושבים במקלטים.

משה גפני: להיפך, הם רוצים לצאת לעבוד.

ויצמן שירי: אני חושב שאנשי הוועדה מגלים נכונות בלתי רגילה, וצריך לתת להם את הקרדיט לסיים את העבודה.

משה גפני: יש מפעלים, שבהם כאשר הם יוצאים מהמקלטים ב13:00- בצהריים, הם איבדו יום עבודה.

אלי גולדשמידט: בכפוף לכל ההערות שהערתי, ובכפוף להחלטה שיישבו אנה שניידר, סמדר אלחנני, טליה דולן וחזקיה ישראל ויגיעו להבנה שאנחנו מאשרים אותה מראש, בכפוף להגדרה של המעביד, בכפוף לנושא של ההגדרה שסמדר ביקשה בשאלה מה המכשיר שאליו אנחנו מצמידים את הסכום, כל הדברים האלה ילובנו ביניהם ולא נצטרך לדבר פעם נוספת בוועדה.

אלי גולדשמידט: בכפוף להבנה שאנחנו טיפלנו היום רק בעניינם של השכירים ועוד יש לנו שורה ארוכה של נושאים שהוועדה הזאת בעזרת השם תביא בפנינו, ומתוך רצון ותקווה שכל מה שאנחנו מדברים פה זה רק כלפי העבר ולא נצטרך להזדקק לזה בעתיד, אני מציע לאשר את התקנות ולהגיד פעם נוספת, בשם כל הוועדה, מילה טובה לנציב מס הכנסה, לאגף הכנסות המדינה ולשר שוחט.

לימור לבנת: לא, לממשלה הקודמת שהביאה את זה.

לימור לבנת: מאיר שטרית, בממשלה הקודמת, הביא את ההחלטה הזאת.

אלי גולדשמידט: תודה למאיר שטרית שהביא את ההחלטה על פיצוי של 250 שקלים ליום ולשר שוחט שהביא החלטה על 670 שקלים ליום.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו.

אלי גולדשמידט: מי נגד?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - רוב נגד - אין ההחלטה אושרה.

אלי גולדשמידט: תודה רבה.

אלי גולדשמידט: 2.

אלי גולדשמידט: בקשת מפלגת המרכז לדחות בחודש נוסף את הגשת הדוחות למבקר המדינה

אלי גולדשמידט: הנושא הבא הוא בקשה של מפלגת המרכז למתן ארכה של חודש נוסף בהגשת הדוחות שלה למבקר המדינה.

אלי גולדשמידט: כזכור, לפני כחודש וחצי, בעקבות בקשה של כמה מפלגות לתת ארכה של חודש ימים, הגענו להסכמה שכל המפלגות תקבלנה את הארכה של חודש ימים, בהסכמתו של מבקר המדינה, ואכן הדבר הזה נעשה.

אלי גולדשמידט: החובה המשפטית שמופעלת עלינו כוועדה, במקרה שיש פנייה כזאת של מפלגה, היא להיעתר או שלא להיעתר לפנייה לאחר התייעצות עם מבקר המדינה.

אלי גולדשמידט: יש פה פנייה של מפלגת המרכז.

אלי גולדשמידט: בעקבות הפנייה הזאת, שהיתה בכתב, אנחנו פנינו למבקר המדינה.

אלי גולדשמידט: אנה שניידר עשתה את זה בשמנו.

אלי גולדשמידט: מבקר המדינה שלח לנו מכתב בזו הלשון: "באופן יוצא מן הכלל, ובלי שהדבר ישמש תקדים בעתיד, עמדתי היא כי יש להיענות לבקשת מפלגת המרכז למתן ארכה להגשת החשבונות עד 3.10.99.

אלי גולדשמידט: ברצוני להבהיר כי 'סחף' במתן ארכות למפלגות להגשת החשבונות עלול לגרום עיכובים בעריכת הביקורת, בהכנת הדוח, ובהגשתו על ידי ליו"ר הכנסת במועדו".

אלי גולדשמידט: נציג מפלגת המרכז, דוד טביב, מה העילה לבקשה?

דוד טביב: המפלגה היא חדשה.

דוד טביב: הפעלנו כ30,000- פעילים, נפתחו 120 סניפים, ולא היינו ערוכים לכאלה היקפים.

דוד טביב: לא ידענו שזאת מסה כזאת.

דוד טביב: אף אחד מהעושים בדבר לא עסק בזה בעבר.

יוסף יצחק פריצקי: גם שינוי היא מפלגה חדשה.

אלי גולדשמידט: אבל מפלגת שינוי לא הפעילה כל-כך הרבה סניפים.

יוסף יצחק פריצקי: שלושה סניפים.

לימור לבנת: מה היה המועד האחרון להגשת הדוח, אחרי הארכה?

מרדכי בס: היום בסוף היום.

לימור לבנת: האם כל המפלגות עמדו במועד הזה, מלבד מפלגת המרכז?

לימור לבנת: נניח שיש עוד מפלגות שנמצאות בסיטואציה דומה, אבל הן לא פנו למבקר המדינה.

מרדכי בס: הפנייה היא מראשי מפלגת המרכז בלבד.

לימור לבנת: ייתכן שיש עוד מפלגות שלא פנו, כי הם חשבו שארכה נוספת לא תינתן, ואז ייצא שאם אנחנו מאשרים את הפנייה של מפלגת המרכז, מפלגות אחרות שלא יזמו פנייה ייפגעו.

לימור לבנת: אני לא מתלהבת מכל העניין, אני רואה שגם המבקר לא מתלהב מהעניין הזה.

לימור לבנת: אבל אם בכלל צריך לאשר, בוודאי צריך לאשר לכל אחת מהמפלגות האחרות, שאולי לא הספיקה גם היא מטעם כזה או אחר להגיש את הדוח.

לימור לבנת: אין לי מושג, אגב, אם הליכוד הספיק להגיש את הדוח או לא.

מאיר פרוש: מהסיפא של מכתבו של מבקר המדינה אני יכול להבין, שאם נאשר למפלגת המרכז את הארכה, הוא לא יוכל לתת דוח סופי.

אלי גולדשמידט: זה לא מה שהוא אומר.

אלי גולדשמידט: הוא אומר שיהיה סחף כללי לתת ארכות לכולם ואז הוא לא יוכל לעמוד בזמן.

מאיר פרוש: הסיפא של מכתב המבקר מסביר לנו, שאם הוא נעתר זה יגרום לכך שהוא לא יוכל להגיש את הדוח הסופי בזמן.

מאיר פרוש: אם כך, חברת הכנסת לבנת צודקת.

מאיר פרוש: אם מפלגת המרכז מקבלת ארכה, שתהיה יד חופשית ליתר המפלגות להגיש באיחור.

מרדכי בס: חברת-הכנסת לבנת, אני לא יודע אם כל המפלגות כבר הגישו דוחות, לא קיבלתי אינפורמציה מתל-אביב ששם אמורות להיות הרשימות.

מרדכי בס: אני מניח שמפלגה מסודרת שלא הגישה לוועדת הכספים בקשת ארכה, חזקה עליה שהיא פועלת לפי החוק והגישה בזמן.

מרדכי בס: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לכך, שהסנקציה על איחור היא שעוצרים את כל התשלומים למפלגה עד שיוגשו הדוחות וייבדקו בדיקה ראשונית על ידינו.

מרדכי בס: אבל הפעלת הסנקציה הזאת תלויה בכך שמבקר המדינה מוסר ליושב-ראש הכנסת הודעה, שלפיה המפלגה לא הגישה את החשבונות ולא היה לה הצדק סביר לכך.

מרדכי בס: זה מה שכתוב בחוק באשר לסנקציה.

מרדכי בס: אני חושב שלתת ארכה למפלגות רק מכיוון שמפלגה אחרת קיבלה, זה הליך לא נכון.

לימור לבנת: וזה נכון לתת ארכה למפלגת המרכז, למרות הארכה שכבר ניתנה?

מרדכי בס: זאת שאלה שמבקר המדינה הביע עליה את דעתו בכתב, אני כמובן לא אוסיף על זה.

מרדכי בס: אבל הבקשה שנמצאת בפניכם היא בקשה ספציפית של מפלגה ספציפית, שיש בה הנמקה עובדתית ספציפית.

מרדכי בס: זאת לא בקשה שנובעת מטיעונים תיאורתיים.

מרדכי בס: לכן אני מציע שהוועדה תדון בבקשה הספציפית.

מרדכי בס: בעניין שאלתו של חבר-הכנסת פרוש, כמו שהמבקר כתב, אם יהיו ארכות נוספות זה יקשה עלינו מאוד לעמוד במועד.

מרדכי בס: המועד הקבוע היום הוא סוף ינואר.

מרדכי בס: בהנחה שתינתן ארכה למפלגת המרכז בלבד, אנחנו נעשה מאמץ ונשתדל לעמוד במועד.

מרדכי בס: אם יינתנו ארכות אחרות, ההערכה של המבקר היא שיהיה לנו קשה מאוד.

משה גפני: אני זוכר שבפעם הקודמת, כאשר אישרנו את הארכה, נציג המבקר אמר שאתם דוחים את הדוח בחודש.

מרדכי בס: אז ניתנה ארכה כללית לכולם.

משה גפני: זאת אומרת, גם אז זאת היתה בקשה של מפלגת המרכז.

מרדכי בס: היו שלוש בקשות, שאליהן הצטרפו כל נציגי המפלגות בוועדה.

אלי גולדשמידט: כמעט כל הסיעות מיוצגות בוועדת הכספים.

אלי גולדשמידט: כל אחד מאתנו יודע אם יש בעיה במפלגה שלו.

אלי גולדשמידט: אני מציע להתייחס לזה כמקרה מאוד חריג.

אלי גולדשמידט: נקבל את רוח הדברים שנושבת ממכתבו של המבקר, שזה לא דבר שצריך לעשות אותו כעניין שבשגרה.

אלי גולדשמידט: הסמכות היא שלנו, אנחנו מחליטים.

אלי גולדשמידט: יש לנו חובת היוועצות עם המבקר, ובדין ובצדק אנחנו צריכים להתחשב במה שהמבקר אומר, כי החובה מוטלת עליו.

אלי גולדשמידט: אני מציע להיענות לפניית המפלגה.

אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו.

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - 4

יוסף יצחק פריצקי: אני מציע הצעה אחרת, לתת ארכה כללית.

אלי גולדשמידט: אני לא מסכים לזה.

אלי גולדשמידט: אין פה בקשה לארכה כללית, אני לא מעלה פה בקשה כזאת.

אלי גולדשמידט: יש פה בקשה ספציפית של מפלגת המרכז.

אלי גולדשמידט: המבקר אמר שאם מדובר בהיקף של מפלגה אחת, זה כנראה לא יפגע במועד מתן הדוחות על-ידי המבקר.

אלי גולדשמידט: לכן המשמעות של ארכה כללית היא פריצה של כל העניין.

אלי גולדשמידט: אני מציע לכם לא לדבר על ארכה כללית.

אלי גולדשמידט: אתם לא רוצים לאשר ארכה למפלגת המרכז, תצביעו נגד.

לימור לבנת: צריך לזכור, שלמרות שהוועדה לא מאשרת את הארכה, לא באופן אוטומטי מוטלות סנקציות על מפלגת המרכז, אלא זה לשיקול דעתו של מבקר המדינה.

מרדכי בס: המבקר צריך להודיע ליושב-ראש הכנסת שיש איחור ולא היה לו הצדק סביר.

לימור לבנת: אז הוא יכול לקבוע שהיה לו הצדק סביר, הרי זה לשיקול דעתו.

ויצמן שירי: אבל בשביל מה להתחכם?

לימור לבנת: אני לא שאלתי אותך למה אתה מצביע כפי שאתה מצביע.

אלי גולדשמידט: אני מבקש לראות את ההצבעה הקודמת, ברשותכם, כהצבעה שהיתה במסגרת בלאגן.

אלי גולדשמידט: ממילא כולם יושבים פה.

אלי גולדשמידט: אני מבקש פעם נוספת להצביע ולהתעלם מההצבעה הקודמת.

אלי גולדשמידט: מי בעד אישור הבקשה של מפלגת המרכז, ירים את ידו.

אלי גולדשמידט: מי נגד?

אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - 4 הבקשה לא אושרה, אני מצטער.

אלי גולדשמידט: יש לנו בקשה להעברה תקציבית, מספר 38017, העברת עודפים מחויבים, 680 מיליון שקל בנושא של כתבי אישום למרכז השקעות.

ויצמן שירי: אי-אפשר לאשר בקשה כזאת על רגל אחת.

משה גפני: אני רוצה להזכיר, שהיתה פה התחייבות של משרד החינוך בנושא ההסעות.

משה גפני: עד לרגע זה לא הגיעה הבקשה.

משה גפני: משרד החינוך משקר.

אלי גולדשמידט: אני מאחל לכולנו שנה טובה.

אלי גולדשמידט: אני חושב שעשינו היום משהו טוב לקראת השנה החדשה, ואני מקווה שנעשה עוד הרבה דברים טובים.