ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 13, 1999-08-05 15:30

אלי גולדשמידט: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

אלי גולדשמידט: בהמשך לישיבה שהיתה בנושא העלאת מחירי המים, משרד האוצר הודיע לנו שימשיך בהסדר סבסוד המים לבתי המלון.

אלי גולדשמידט: לכן, הוועדה מאשרת סופית את העלאת מחירי המים לרשויות המקומיות.

אלי גולדשמידט: שינויים בתקציב

אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים לנושא הבא: שינויים בתקציב.

אלי גולדשמידט: לפנינו פניה מס' 210, פניית שר העבודה והרווחה לבצע שינויים פנימיים בתקציב המשרד.

מירב שביב: מדובר בשינויים פנימיים בתקציב משרד העבודה והרווחה, הסכם שכר עם מורים כתוצאה של התייקרות.

אלי גולדשמידט: לגבי המורים, בכמה כסף מדובר?

מירב שביב: סעיף 230715: הכשרת נוער פר תלמיד, יום לימודים בשבוע: 400 אלף שקל.

מירב שביב: סעיף 230716: הכשרת נוער פר תלמיד, שלושה ימי לימוד בשבוע: מיליון שש מאות.

מירב שביב: סעיף 230717: הכשרת נוער פר תלמיד, 6 ימי לימוד בשבוע: 3 מליון 360 אלף שקל.

מירב שביב: סעיף 230720: מיליון מאתיים אלף שקל.

אלי גולדשמידט: מדובר במימון למורים?

מירב שביב: נחתם הסכם שכר עם מורים שהגביר את תוספות השכר ובגינו התייקרה שעה שבועית בבתי ספר של משרד העבודה והרווחה ולכן יש צורך לעדכן את התעריפים.

אלי גולדשמידט: למה הפניה של שר העבודה והרווחה ולא של שר החינוך?

מירב שביב: מכיוון שמדובר בבתי ספר תעשיתיים.

מירב שביב: הפניה כוללת גם קרן השתלמות למורים ותוספות נוספות הנגזרות מהסכמי שכר כאשר היה מחסור בתקציב ועכשיו משרד העבודה והרווחה מתקצב אותם.

אלי גולדשמידט: מה אומר סעיף 230708, הסבות ועדכונים לאקדמאים בביצוע גורמי חוץ ממשלתיים?

מירב שביב: יש רזרבה בסך של 7 מיליון שקל, ומשרד העבודה והרווחה מייעד את הרזרבה למימון תוספות בגין הסכמי השכר.

מירב שביב: סעיפים ספציפיים שיש בפניה הנ"ל מדברים על התייקרות של עלות שעה שבועית לבתי ספר תעשיתיים שבגינן צריך לעדכן את התעריפים, והכל נובע מהסכמי שכר עם המורים.

מירב שביב: יש דברים נוספים שהמשרד רצה לתגבר אותם והביא למחסור בתקציב באותם סעיפים.

יוסף יצחק פריצקי: בכמה בתי ספר מדובר?

מירב שביב: אני לא יודעת כמה בתי ספר, אבל ישנם כ- 15,000 תלמידים בבתי ספר תעשיתיים של משרד העבודה והרווחה.

יוסף יצחק פריצקי: כמה מהם חרדים?

יוסף יצחק פריצקי: יש מוסד שנקרא "אור החיים" בירושלים, מוסד טכנולוגי של משרד העבודה והרווחה, האם הוא נכלל בתוך הבקשה הזאת?

מירב שביב: אני לא יודעת, משרד האוצר לא מכיר את הפרטים לעומק מכיוון שהמשרד עצמו מחלק את התקציב.

מירב שביב: מדובר כאן בכיתות ט', י', י"א, י"ב.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש לדעת באיזה בתי ספר מדובר בבקשה הנ"ל?

יוסף יצחק פריצקי: מה זה פר תלמיד?

יוסף יצחק פריצקי: אם מדובר בחינוך מקצועי טכנולוגי נטו, בשמחה, אבל אני רוצה לדעת באיזה בתי ספר מדובר.

מירב שביב: אני מציעה שתפנה את הבקשה למשרד העבודה והרווחה.

מירב שביב: משרד האוצר לא מקצה את התקציב הזה פר בית ספר, מי שעושה זאת הוא המשרד עצמו.

יוסף יצחק פריצקי: אתם מבקשים: הכשרת נוער פר תלמיד.

יוסף יצחק פריצקי: על מה מדובר?

מירב שביב: המילה פר תלמיד מתייחסת לשיטת התקצוב.

מירב שביב: אני יכולה לומר לך, שאין כאן תוספת ריאלית, לא מדובר בגידול מספר התלמידים.

אלי גולדשמידט: אני מציע לאשר את הבקשה, במקביל, נבקש ממשרד העבודה והרווחה שיעביר לנו את רשימת בתי הספר הנכללים בבקשה.

יוסף יצחק פריצקי: האם יש כאן הצהרה מפורשת של אגף התקציבים האומרת, שזה מיועד רק לשכר מורים?

מירב שביב: לא.

מירב שביב: אנחנו מממנים את בתי הספר התעשיתיים בשיטה הנקראת פר תלמיד.

מירב שביב: יש רכיבים שונים כמו שעות הוראה, שעות הדרכה, חומרים וכו'.

מירב שביב: ברגע ששעת הוראה של מורה מתייקרת בגין הסכמי שכר, זה סל השירותים פר תלמיד ולכן אנחנו צריכים לעדכן את המחירים.

מירב שביב: התשלומים הללו הם רטרואקטיביים.

מירב שביב: משרד העבודה והרווחה היה אמור לשלם אותם והוא משלם אותם רק עכשיו בגלל בעיות תקציביות.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש לקבל את רשימת כל בתי הספר הנכללים בבקשה הזאת.

אלי גולדשמידט: אנחנו נפנה למשרד העבודה והרווחה על מנת לקבל את רשימת בתי הספר המקבלים את סל השירותים הזה.

תמר גוז'נסקי: אני שמחה שמירב שביב נמצאת כאן איתנו כי היא שותפה לנושא הזה, ואני חושבת שכל הדרג המקצועי במשרד מבין במה מדובר.

תמר גוז'נסקי: בשנה שעברה קיימנו בוועדה לגיל הרך כמה דיונים בנושא של הורים לשלישיות.

משה גפני: אני לא מבין איך זה מתקשר לנושא?

אלי גולדשמידט: הסעיף האחרון בפניה מדבר על רווחת הפרט במשפחה, טיפול וסיוע.

תמר גוז'נסקי: בשל נסיבות היסטוריות הוחלט, שיולדת שילדה שלישייה או רביעייה תקבל מענק משני מקורות, האחד - מהמוסד לביטוח לאומי, שהוא כידוע מענק הניתן על בסיס הסכם עם האוצר לפי סעיף 9.

תמר גוז'נסקי: כל יולדת מקבלת את המענק הנ"ל ישירות לחשבון הבנק שלה, היא לא צריכה לבקש אותו.

תמר גוז'נסקי: במקביל קבעו גם מערך תמיכה של משרד העבודה והרווחה.

תמר גוז'נסקי: מערך התמיכה הזה קרס כאשר הרשויות המקומיות הגיעו למשבר תקציבי ועד שלא היה להם כסף הם גם לא שילמו זאת.

תמר גוז'נסקי: מה שקרה, שמשפחות עם שלישיות במקומות מסוימים לא קיבלו את הקצבה ואז התחילה הזעקה.

תמר גוז'נסקי: שאלתי חברים נוספים, מה ההיגיון?

תמר גוז'נסקי: אם פתחתם מסלול של ביטוח לאומי, אז שכל הכסף יעבור דרך המסלול של הביטוח הלאומי.

תמר גוז'נסקי: לא צריך להטריח את הפקידים האחרים, בלחיצה אחת על כפתור המשפחה תקבל את הכסף.

תמר גוז'נסקי: לאחר דיונים רבים, שביניהם היה שותף גם משרד האוצר כמובן, גם משרד העבודה והרווחה, ב- 23 בנובמבר הונח על שולחן ועדת העבודה והרווחה הסכם לפי סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי, להסכם הזה היו שותפים גם משרד האוצר וגם משרד העבודה והרווחה.

תמר גוז'נסקי: ההסכם אמר, שהחל מ- 1 בינואר 1999, הביטוח הלאומי ישלם את כל הקצבה עבור משפחות שלהן ייולדו השלישיות והרביעיות החל מ- 1 בינואר 1999.

תמר גוז'נסקי: משרד הרווחה ימשיך לשלם שנה וחצי לאלה שנולדו קודם עד שהסעיף הזה יסתיים.

תמר גוז'נסקי: בהתאם לכך לא עדכנו את הסעיף של משרד העבודה והרווחה והמוסד לביטוח לאומי הוציא חוזר לסניפים שהחל מ- 1 בינואר יש לשלם את הכסף.

תמר גוז'נסקי: מסתבר, שהמוסד לביטוח לאומי בדק את הדברים ולמרות שההסכם הובא בפני ועדת העבודה והרווחה, אושר בוועדת העבודה והרווחה, משרד האוצר או שר האוצר לא חתם על ההסכם.

תמר גוז'נסקי: כתוצאה מכך, המשפחות לא קיבלו את חלקן, לא מהביטוח הלאומי ולא ממשרד העבודה והרווחה.

תמר גוז'נסקי: אנחנו מדברים על 70 משפחות של שלישיות שמקבלות את החלק הכספי רק מהמוסד לביטוח לאומי ולא מקבלות את החלק השני.

תמר גוז'נסקי: מירב שביב לבטח תאמר שהם רוצים להעביר סכום מסוים, שמשרד העבודה ישלם.

תמר גוז'נסקי: אני רוצה להבין, איך יכול להיות, שמשרד העבודה והרווחה, והמוסד לביטוח לאומי ומשרד האוצר מביאים לכנסת הסכם, הכנסת מאשרת את ההסכם, ואחר כך שר האוצר מרשה לעצמו לא לחתום על ההסכם.

תמר גוז'נסקי: הטענה שלי ברורה.

תמר גוז'נסקי: כאשר הכל עובר דרך המוסד לביטוח לאומי, הזכאות מלאה והניצול מלא.

תמר גוז'נסקי: כאשר זה עובר דרך משרד העבודה והרווחה, הניצול הוא לא 100%.

תמר גוז'נסקי: אני לא מבינה, לחסוך כסף על חשבון המשפחות האלה, זה שיקול?

תמר גוז'נסקי: אני לא נגד זה שתעבירו כסף, אבל למה הוועדה הזאת לא יכולה לחייב לחתום על ההסכם מייד.

תמר גוז'נסקי: הביטוח הלאומי מוכן לשלם רטרואקטיבית לכל המשפחות, הוא מכיר אותן כי הן מקבלות אצלו את החלק, הוא יודע בדיוק מיהן המשפחות.

תמר גוז'נסקי: משרד העבודה והרווחה ימשיך לשלם לאט לאט עד שייגמרו המשפחות הזכאיות ואז הם יבטלו את הסעיף הזה.

תמר גוז'נסקי: משרד העבודה יוצא מהתמונה והוא מאושר.

תמר גוז'נסקי: מה עושים?

תמר גוז'נסקי: בהתחכמות הם מעבירים כסף למשרד העבודה והרווחה.

תמר גוז'נסקי: עוד הם אומרים: אנחנו נוסיף לכם מיליון שקל ובלבד שתסכימו שההסכם עם הביטוח הלאומי לא יתבצע.

תמר גוז'נסקי: מה קורה כאן?

תמר גוז'נסקי: מה העסקאות האלה?

מירב שביב: שר האוצר לא חתם על ההסכם מכיוון שמשרד האוצר אמר מפורשות באותו דיון בוועדת העבודה והרווחה, שהוא מסכים להסכם עם המוסד לביטוח לאומי ובתנאי שיש מקורות תקציביים למימון ההסכם.

תמר גוז'נסקי: לא נכון.

תמר גוז'נסקי: אני אקרא מתוך הפרוטוקול: למשרד האוצר אין התנגדות כל עוד לא מדובר בהגדלת תקציב...

תמר גוז'נסקי: אם כל התשלומים שעד היום משרד העבודה שילם יעברו לביטוח הלאומי.

תמר גוז'נסקי: ודאי שהם יעברו, בהדרגה.

תמר גוז'נסקי: לאה רוזנברג אומרת: הסיכום שאנחנו מביאים הוא על דעת משרד האוצר ועל דעת משרד העבודה והרווחה.

תמר גוז'נסקי: רוני ארד מאשר את דבריה ואומר: נכון.

תמר גוז'נסקי: ברור, שכאשר מדובר בתשלום דרך הביטוח הלאומי, הסכום גדל כי המיצוי הוא 100%.

תמר גוז'נסקי: אתם יכולים לקחת ממשרד העבודה והרווחה כמה שאתם רוצים.

תמר גוז'נסקי: אני לא יודעת כמה אתם לוקחים ואיך אתם מסתדרים, אבל את ההסכם הזה שהובא ואושר בכנסת, אתם חייבים לבצע.

מירב שביב: לא מדובר במיצוי גדול יותר במוסד לביטוח לאומי, ייתכן שיהיה מיצוי גבוה יותר, אבל העיקרון הוא שאנחנו צריכים להוסיף תקציב באופן מיידי.

מירב שביב: משרד העבודה והרווחה גובה 25% מהתקציב שלו מהרשויות המקומיות.

מירב שביב: אם נעביר זאת לביטוח הלאומי, מיידית, אין השתתפות רשויות מקומיות ולכן יש תוספת תקציב.

תמר גוז'נסקי: גברת שביב, באותן רשויות מקומיות שיש משבר כספי, הם לא ישלמו לשלישיות.

מירב שביב: משרד העבודה והרווחה גובה מהרשויות, על פי מיטב ידיעתי יש הכנסות מהרשויות בגין הענין הזה.

אלי גולדשמידט: אני חושב שהמוסד לביטוח לאומי צריך לשלם את מלוא הסכום ולאחר מכן לחזור אל הרשות ולהתדיין עם הרשות.

אלי גולדשמידט: למה האזרח צריך להיות בן ערובה?

מירב שביב: למוסד לביטוח לאומי אין מנגנון גבייה.

מירב שביב: המוסד לביטוח לאומי לא יכול לגבות מהרשויות 25%.

מירב שביב: אם משרד העבודה והרווחה היה לוקח את כל התקציב בתוספת מיליון שקל בגין אי השתתפות רשויות מקומיות, אין לנו בעיה עם זה.

מירב שביב: אבל במידה ומשרד העבודה והרווחה לא מוכן לכך, הוא רוצה להמשיך לגבות מהרשויות המקומיות ולממן את הפעולה, אנחנו אומרים, אז תשאיר את הפעולה אצלך.

תמר גוז'נסקי: שמשרד האוצר יגבה ממי שהוא רוצה, ממשרד הפנים, מהרשויות המקומיות, ממשרד העבודה, אבל מה זה שייך לענין, אלה התחשבנויות פנימיות שלכם.

תמר גוז'נסקי: ההסכם דיבר על כך שזה ייכנס לתוקף בינואר 1999.

אלי גולדשמידט: בהסכם כתוב שהמוסד לביטוח לאומי ישלם זאת?

תמר גוז'נסקי: ודאי, הנה ההסכם.

אלי גולדשמידט: איך אתם יכולים להתנגד להסכם.

תמר גוז'נסקי: כי הם לא חתמו עליו, הם צריכים לחתום עליו על מנת להעביר את הכסף.

מירב שביב: מנכ"ל משרד העבודה והרווחה הסכים איתנו שהנושא הזה לא יופעל במשך השנה הזאת.

תמר גוז'נסקי: מה יקרה הלאה?

מירב שביב: אם יהיו לנו תקציבים, נעביר זאת למוסד לביטוח לאומי.

מירב שביב: בינתיים, משרד העבודה והרווחה לא מסכים להוסיף תקציב.

תמר גוז'נסקי: אם משרד העבודה לא מסכים להוסיף תקציב, אתם יכולים להוסיף מתקציב המדינה, יש לכם רזרבות.

תמר גוז'נסקי: מה זה שייך לשלישיות?

מירב שביב: את אומרת בעצם, ללכת לרזרבה הכללית ולהוציא תקציב מהרזרבה הכללית.

תמר גוז'נסקי: בכמה כסף מדובר?

מירב שביב: לא הרבה.

תמר גוז'נסקי: בבקשה, תאמרי לנו, בכמה כסף מדובר?

מירב שביב: היום יש מחסור בתקציב בגין משפחות קודמות, בערך 2-2.5 מיליון שקל.

תמר גוז'נסקי: איזה קודמות, לפני 1999?

מירב שביב: כן.

תמר גוז'נסקי: זה לא מענין.

מירב שביב: היום למשרד העבודה והרווחה יש בעיה של 2.5 מיליון שקל.

אלי גולדשמידט: בחודש נובמבר אנחנו נדון בתקציב משרד העבודה והרווחה, אני מציע שנשב איתם וניישב את הענין.

מירב שביב: זאת תהיה בעיה מכיוון שהמשפחות מחכות.

תמר גוז'נסקי: הם מתחייבים להחזיר לכל המשפחות רטרואקטיבית מינואר?

מירב שביב: כן.

תמר גוז'נסקי: כמה זה יעלה?

מירב שביב: הערכה של 2.5 מיליון שקל.

מירב שביב: העברנו עכשיו כאן מיליון שקל, אנחנו נעביר מתוך המקורות הפנימיים של המשרד מיליון שקל נוספים.

מירב שביב: שוב, לא מדובר פה בהשתתפות רשויות, מדובר כאן במימון חסר לתקנה שהיא בהוצאה ממשלתית.

תמר גוז'נסקי: אתם לא מתחייבים על תקופת זמן לקיים את ההסכם הזה עם הביטוח הלאומי.

תמר גוז'נסקי: מתי ההסכם הזה יכנס לתוקף?

מירב שביב: משרד האוצר לא דן עם הביטוח הלאומי ועם משרד העבודה מתי יכנס לתוקף ההסכם.

מירב שביב: בשלב זה משרד האוצר לא חתם על ההסכם.

תמר גוז'נסקי: אבל אתם הבאתם הסכם שאומר, שב-1 בינואר ההסכם יכנס לתוקף.

מירב שביב: המוסד לביטוח לאומי יחד עם משרד העבודה והרווחה הם שהביאו את ההסכם.

תמר גוז'נסקי: לא, מה פתאום.

תמר גוז'נסקי: ועדת העבודה אישרה הסכם לפי סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי.

תמר גוז'נסקי: את יודעת שסעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי מדבר על היחסים בין הביטוח הלאומי לבין האוצר.

תמר גוז'נסקי: זה לא שייך לשום משרד ממשלתי.

אלי גולדשמידט: ועדת העבודה אישרה לפני שאחד הצדדים חתם?

מירב שביב: משרד האוצר לא היה מודע.

אלי גולדשמידט: אני מציע לאשר את הבקשה הנ"ל, ואת בעיית ההסכם ננסה לפתור בשלב מאוחר יותר.

תמר גוז'נסקי: אני מציעה שהוועדה הזאת תיקח על עצמה את הפעלת ההסכם הזה.

אלי גולדשמידט: לדעתי, בצורה חד משמעית, זה תפקידו של יושב ראש ועדת העבודה והרווחה בכנסת.

תמר גוז'נסקי: ועדת העבודה והרווחה עשתה את שלה, הביאו לה הסכם והיא אישרה אותו.

תמר גוז'נסקי: אתה מבין, מדובר על גרושים, לא מדברים על מאות מיליוני שקלים.

משה גפני: אני מבין שמשרד האוצר הביא הסכם לוועדת העבודה והרווחה וההסכם הזה היה צריך להיחתם.

משה גפני: הרי לא יכול להיות שמשרד האוצר לא היה בסוד הענינים.

משה גפני: הם חזרו למשרד והתברר להם שאין מספיק כסף והם נשארו בגרעון תקציבי.

תמר גוז'נסקי: הגרעון הזה הוא גרעון מובנה בהסכם.

תמר גוז'נסקי: אף אחד לא יוציא מהרשויות המקומיות את הכסף הזה.

אלי גולדשמידט: הוועדה תפנה למשרד האוצר ותשאל אותו מדוע ההסכם לא נחתם.

תמר גוז'נסקי: אני מבקשת להבהיר, שבתקציב הבא ההסכם הזה הוא חלק מהתקציב.

אלי גולדשמידט: תקציב משרד העבודה והרווחה.

תמר גוז'נסקי: לא, זה תקציב ישירות בין משרד האוצר למוסד לביטוח לאומי.

תמר גוז'נסקי: זה סעיף 9 בחוק הביטוח הלאומי.

אלי גולדשמידט: באיזה ספר תקציב מאושר התקציב הזה?

מירב שביב: מתוך התקציב של המוסד לביטוח לאומי.

אלי גולדשמידט: ברגע שיתקיים דיון בתקציב המוסד לביטוח לאומי, אני מבקש שתבואי לפה ותציגי את הענין.

אלי גולדשמידט: אנחנו מאשרים את פניה מספר 210.

אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים לפניה מס' 222.

אלי גולדשמידט: אני רוצה להודיע, שהבקשה הנ"ל הונחה על שולחן הוועדה רק הבוקר ויש כאן סטייה מהעקרון של 24 שעות מראש.

אלי גולדשמידט: שאלתי לדעת חבר הכנסת ליצמן וחבר הכנסת וקנין, והם אמרו שהם מוכנים שהענין יידון גם ללא לוח הזמנים הזה כי מדובר במשחקי כדורגל כבר בסוף השבוע הזה.

משה גפני: זה לא עבר את גבול 24 שעות, אני לא מוכן שזה יבוא לדיון בוועדה.

אלי גולדשמידט: יש משחק השבת?

אורי אליאל: אני מעריך שכן.

משה גפני: אני לא מסכים לדון בפניה הזאת כאשר היא לא הונחה 24 שעות מראש.

אלי גולדשמידט: אני לא יכול להביא זאת לדיון באם הוא מתנגד.

משה גפני: אני מתנגד בתוקף.

אורי אליאל: דיברתי עם עדי הרשקוביץ, סמנכ"ל תקציבים במשרד החינוך, והוא מסר לי, שהליגה הלאומית נפתחת ב- 8 לחודש ולכן יש משחקים בשבת הקרובה.

משה גפני: הוועדה מקיימת ישיבה ביום שלישי, תביא זאת לדיון ביום שלישי.

אלי גולדשמידט: אבל יש משחק בשבת, ואם יקרה משהו במשחק ולא תהיה אבטחה?

אלי גולדשמידט: חבר הכנסת גפני, דבר עם עדי הרשקוביץ ממשרד החינוך.

אלי גולדשמידט: אני מציע לקיים הפסקה בת חמש דקות.

אלי גולדשמידט: הפסקה.

משה גפני: אפשר להביא את הפניה להצבעה, אנחנו נצביע נגד.

אלי גולדשמידט: אנחנו מצביעים על פניה מס' 222, מי בעד ירים את ידו.

אלי גולדשמידט: הצבעה בעד פניה תקציבית מס' 222 - 3 נגד - 2 נמנעים - אין פניה תקציבית מספר 222 אושרה.

אלי גולדשמידט: פניה מס' 222 אושרה.

אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים לדון בפניה מספר 211.

שי יפתח: מדובר בפניה של משרד הבינוי והשיכון.

שי יפתח: הפניה מדברת על שלושה נושאים.

שי יפתח: נושא ראשון: מימון החלטת ממשלה "נצרת 2000".

שי יפתח: מימון פעולות פיתוח ותשתיות בעיר נצרת לקראת שנת אלפיים.

שי יפתח: המקור זה שיקום שכונות.

אלי גולדשמידט: למה להוציא משיקום שכונות?

שי יפתח: הבחירה של המקור נעשתה על ידי משרד הבינוי והשיכון.

שי יפתח: אין לי הסבר.

אלי גולדשמידט: מתגבשת כאן תופעה, שבכל פעם שאנחנו שואלים שאלות, אתם אומרים: תשאלו מישהו אחר, אין לנו הסבר.

נחום לנגנטל: כשכיהנתי כמנכ"ל משרד התחבורה וכאשר בוועדת הכספים דנו בהעברות תקציביות הקשורות למשרד התחבורה, מעולם לא היה מצב שלא נשלח נציג מטעם משרדי שליווה את רפרנט משרד האוצר.

איוור קרשנר: זה היה חריג.

איוור קרשנר: תמיד הרפרנטים של משרד האוצר מגיעים ומסבירים ולא נציגי המשרדים.

נחום לנגנטל: תמיד יש שאלה שמופנית לנציג המשרד.

אלי גולדשמידט: אנחנו לא מאשרים את הפניה.

אלי גולדשמידט: אני מבקש שנציג משרד השיכון יגיע לוועדה ויסביר את הבקשה.

אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים לדון בפניה מספר 191.

שי יפתח: מדובר בהגדלת תקציב המרכז למיפוי ישראל, 15 מיליון שקל, הוצאה מותנית בהכנסה, כאשר מדובר למעשה במימון פעולות אתרים של מינהל מקרקעי ישראל של חברת עמידר.

אלי גולדשמידט: מה המקור?

שי יפתח: המקור הוא הכנסות ממינהל מקרקעי ישראל.

אלי גולדשמידט: אני לא רואה שיש בעיה עם הבקשה הזאת.

אלי גולדשמידט: פניה מספר 191 מאושרת.

אלי גולדשמידט: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.