ועדת הכספים, כנסת 15, פרוטוקול מספר 7, 1999-07-21 08:00

שלום שמחון: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

שלום שמחון: הנושא שעל סדר היום הוא שינויים בתקציב לשנת 1999.

שלום שמחון: בקשה מס' 175, שר האוצר מציע שינויים בתקציב.

שלום שמחון: תמיכות במחירי מצרכי יסוד ומבקש את אישורה של ועדת הכספים של הכנסת.

שלום שמחון: מבוקש שינוי פנימי בתקציב התמיכות במשרד החקלאות שעיקרו העברה של 20000 אלפי ₪ לסיוע ליצואני פרחים חדשים.

שלום שמחון: בשלב הזה יש בקשה של חבר הכנסת שירי לא לאשר.

שלום שמחון: הוא מבקש את הקריטריונים.

בני קידר: יש קריטריונים.

שלום שמחון: תגיש את הקריטריונים בכתב.

שלום שמחון: אנחנו עוברים לבקשה מס' 176.

שלום שמחון: מבוקשים שינויים פנימיים במשרד החקלאות שעיקרם קליטת משכילים ממגזר המיעוטים במשרד החקלאות והגדלת כמות השעות הנוספות.

בני קידר: ב-1994 התקבלה החלטה של הממשלה לקלוט 120 משרות שמיועדות לבני מיעוטים, דרוזים, ערבים, צ'רקסים וכן הלאה.

בני קידר: כל העסק הזה מתנהל בצורה די צולעת והוא נמשך כבר מ-94' עד עכשיו.

בני קידר: אנחנו רוצים היום לתקצב את זה וסיכמנו על כך גם עם האוצר.

בני קידר: כבר יצאנו למכרזים ועמדנו בפני מצב מאוד מאוד מביך, כאשר אנשים זכו במכרזים ולנו אין משרות ואין לנו תקנים.

אבשלום וילן: זה במסגרת התקציב, נכון?

בני קידר: כן, זה במסגרת התקציב.

שלום שמחון: 176 מאושר.

שלום שמחון: אנחנו עוברים לבקשה מס' 184.

שלום שמחון: מבוקשים שינויים בתקציב החטיבה להתיישבות, שיעקרו התאמת ההכנסות ממכירה והשכרה של בתים שבאחריות יחידת איכלוס.

עוזי שיריזלי: יחידת האיכלוס בחטיבה להתיישבות עוסקת בגביה של שכר דירה מבתים ומקראוונים באיזורי הגולן, יש"ע וחבל עזה, ועוסקת גם במכירה של יחידות כאלה שנבנו בעבר.

עוזי שיריזלי: היא מתחזקת את הבתים האלה, מטפלת בהם ובמידת הצורך מחליפה מבנים שנהרסו במבנים חדשים, בעיקרם יבילים.

עוזי שיריזלי: זה מאפשר לנו מסגרת של עבודה.

אבשלום וילן: על איזה סכום מדובר?

עוזי שיריזלי: ההגדלה היא ב-3.5 מיליון ₪.

אבשלום וילן: קראתי את דו"ח מבקר המדינה האחרון והוא חמור מאוד בכל הנוגע לחטיבה להתיישבות.

אבשלום וילן: מדובר שם על כפל מימון בדברים שהדעת אינה סובלת.

אבשלום וילן: אני רוצה לדעת אם כל הפעולות האלה נקיות לחלוטין.

עוזי שיריזלי: כן, בהחלט.

אבשלום וילן: הכיצד?

אבשלום וילן: לאן יילכו ההכנסות 3.5 מיליון ₪?

עוזי שיריזלי: ההכנסות הולכות לשיפוץ ולאחזקת מבנים קיימים ביש"ע ובגולן.

אבשלום וילן: איפה ביש"ע?

עוזי שיריזלי: בכל מקום ביש"ע, בנקודות השונות שבהם גרים אנשים.

עוזי שיריזלי: מדובר על מקומות שבהם גרים אנשים.

עוזי שיריזלי: יחידת האיכלוס גובה באנשים שגרים ומטפלת בבתים שלהם.

עוזי שיריזלי: אדם גר בקראון ונהרסה לו הדלת, הוא, כמשלם שכירות זכאי לכך שיטפלו בבית שלו ככל בעל בית.

עוזי שיריזלי: אנחנו פועלים פה כשלוחה של המדינה, כמין חברה משכנת המטפלת בנכסים.

עוזי שיריזלי: היא גובה את שכר הדירה, מטפלת בנכסים ועודפי הכספים עוברים חזרה למשרד האוצר.

עוזי שיריזלי: בשנה שעברה העברנו חזרה לקופת המדינה 3.7 מיליון ₪ והשנה העברנו כבר 1.2 מיליון ₪ עודפים.

עוזי שיריזלי: זה משמש לנו כמסגרת למודל של משק סגור לניהול נכסים וכל העודפים חוזרים לקופת המדינה.

אבשלום וילן: האם כפל המימון שהופיע בדו"ח מבקר המדינה יטופל?

עוזי שיריזלי: בוודאי.

אבשלום וילן: אפשר לראות תכנית?

עוזי שיריזלי: החטיבה להתיישבות נמצאת בהליך של עבודה מאד מבוקרת ומאד הדוקה עם אגף התקציבים והחשב הכללי ובבניה של תכנית מסודרת והגדרות עבודה, בהתאם לדרישות אגף התקציבים והחשב הכללי באוצר.

עוזי שיריזלי: זה תהליך שמתקיים בשנה האחרונה לפרטי פרטים.

שלום שמחון: תודה.

שלום שמחון: אפשר לאשר?

אבשלום וילן: אני מוכן לאשר אבל הייתי מאד מעוניין לראות שכל אותן ביקורות של דו"ח מבקר המדינה על מה שנעשה בחטיבת ההתיישבות, השקיפות המלאה שלא היתה עד לפני שנה וכל אותם עיוותים וכו', יהיו גלויים ציבורית והפויילישטיקים שהתרחשו שם נגמרו.

אבשלום וילן: זאת פעם ראשונה ואחרונה שאני מצביע בעד תמיכה כזאת, בהנחה שאני מקבל את דבריו של עוזי, שהדברים אכן מטפלים היום.

שלום שמחון: תודה.

שלום שמחון: אנחנו מאשרים את סעיף 184.

סמדר אלחנני: אם הם קונים את הדירה, לא יהיה מי שיטפל להם בבתים.

עוזי שיריזלי: אם הם קונים את הדירה, הם בעלי הבתים של עצמם.

עוזי שיריזלי: כל אדם שגר בדירה, אחראי לנכס שלו.

שלום שמחון: אנחנו חוזרים לפניה 167.

הילה אייל: הפניה נועדה להעביר סכום של 20 מיליון ₪ בהרשאה להתחייב מהרזרבה הכללית לתקציב פיתוח מע"צ וכמו כן להגדיל הוצאה מותנית הכנסה בסך של שלושה מיליון ₪ עבור הכנסות מקרן הבטיחות.

הילה אייל: שתי הפעולות האלה נועדו לאפשר למע"צ לבצע עבודות עבור גורמים חיצוניים, בין השאר קרן הבטיחות, ולהתחייב עליהן בהתאם.

שלום שמחון: יש שאלות?

שלום שמחון: אם כך אנחנו מאשרים את סעיף 167.

שלום שמחון: אנחנו עוברים לסעיף 168.

הראל בלינדה: פניה זו היא משינויים פנימיים בתקציב משרד ראש הממשלה, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, על מנת לאפשר לתקצב את התקציבים הדרושים ללשכה למעבר למבנה החדש.

הראל בלינדה: הלשכה עוברת לבניין חדש ברח' כנפי נשרים.

הראל בלינדה: יש כאן תקציבים להצטיידות ולטיפול הבניין.

הראל בלינדה: חלק מתקציב ההצטיידות כבר תוקצב בשנת 98' ויועבר בעודפים ל-99' כתוצאה מזה שהמעבר נדחה.

הראל בלינדה: יש כאן כשלושה מיליון ₪ להצטיידות ועוד כשבעה מיליון ₪ לתיפעול הבניין, לשכר דירה, לארנונה וכו'.

הראל בלינדה: כל התקציב הוא מתוך תקציב הלשכה.

שלום שמחון: יש שאלות?

שלום שמחון: אנחנו יכולים לאשר את 168?

שלום שמחון: 168 אושר.

שלום שמחון: אנחנו עוברים לסעיף 170.

הראל בלינדה: אלה שינויים פנימיים בתקציב הנהלת בתי המשפט לצורך תיפעול והחזקת היכל המשפט החדש בנצרת.

הראל בלינדה: המדינה נמצאת בהליך של בניית היכלי משפט והיכל המשפט בנצרת הוא אחד מהם.

הראל בלינדה: בנייתו הסתיימה והוא אוכלס בחודש מאי השנה.

הראל בלינדה: התקציבים המופיעים כאן מיועדים לתיפעול שלו.

הראל בלינדה: לאחזקה שלו, ביטחון וכו'.

מאיר פרוש: בכמה כסף מדובר?

הראל בלינדה: 3.5 מיליון ₪.

אבשלום וילן: הכל מתוך התקציב הקיים?

הראל בלינדה: כן.

שלום שמחון: אנחנו מאשרים את סעיף 170.

מאיר פרוש: יש לי שאלה לאנשי האוצר.

מאיר פרוש: בסעיף 47, ברזרבה הכללית, אני יכול לדעת כמה כסף היה בתחילת השנה?

סמדר אלחנני: אני אגיד לך.

סמדר אלחנני: אתה לא צריך את האוצר כי את זה הוועדה אישרה.

מאיר פרוש: הייתי מבקש לדעת גם על כמה זה עמד במחצית יוני.

מאיר פרוש: אדוני היושב ראש, אתה יכול לבקש מהאוצר שיגידו לנו על כמה זה עומד היום.

שלום שמחון: אנחנו נבקש.

סמדר אלחנני: סעיף הרזרבה הכללית משמש לעוד משהו.

סמדר אלחנני: יש הפחתות ממנו ולכן שימוש גדול יותר במחצית השנה הראשונה לא אומר כלום.

שי וינר: טכנית אתם יכולים לראות כמה כסף יש בסעיף 47 כי בכל פניה שמופיעה מהרזרבה הכללית כתוב מכמה ירד או עלה.

שי וינר: נכון להיום, כל הרזרבה הכללית מחוייבת בצורה כזאת או אחרת.

שלום שמחון: מכיוון שאין פה נציגים ממשרד התיירות, אנחנו מדלגים על סעיפים 173-174 ועוברים לסעיף 177.

הילה אייל: הפניה היא במסגרת התקציב השוטף לתקציב האחזקה של מע"צ.

הילה אייל: מדובר בהעברת סכום של כשישה מיליון ₪ בהוצאה ו-3.6 מיליון ₪ בהרשאה להתחייב בין תכנית האחזקה השונות של מע"צ במסגרת תכנית העבודה וסדרי העדיפויות של מע"צ.

שלום שמחון: יש שאלות לגבי סעיף 177?

אבשלום וילן: איפה הכבישים האלה?

הילה אייל: מדובר בתקציבי אחזקה, לא בתקציב הפיתוח של מע"צ.

הילה אייל: זה אחזקה של פרוייקטים שונים, בדרך כלל עבודות קטנות ותכנית העבודה היא ברמה מחוזית.

מאיר פרוש: 600 אלף ₪ עולים המכרזים למע"צ?

הילה אייל: מע"צ מפרסמת הרבה מכרזים והיא מגיעה לסכומים כאלה.

שלום שמחון: אנחנו מאשרים את סעיף 177.

שלום שמחון: אנחנו עוברים לסעיף 178.

הילה אייל: הפניה הזאת נועדה לבצע שינויים גם בתקציב וגם בהרשאה להתחייב בין תכניות פיתוח הכבישים השונות וזה בהתאם לקצב ההתקדמות הפרוייקטים ולסדרי העדיפויות של מע"צ.

אבשלום וילן: מה המקור?

הילה אייל: השינויים הם בין התכניות.

הילה אייל: יש פרוייקטים גם באיזור המרכז, גם באיזור הצפון והדרום.

אבשלום וילן: השאלה היא אם המקור התקציבי כבר אושר ועכשיו אתם רק משנים בין תכניות לתכניות.

הילה אייל: כן, הכל במסגרת תקציבי מע"צ.

שלום שמחון: תודה.

שלום שמחון: אנחנו מאשרים את סעיף 178 ועוברים לסעיף 180.

הראל בלינדה: מדובר בשינויים פנימיים במשרד האוצר כולל העברה של הרשאה להתחייב מתקציב הפיתוח לתקציב השוטף של המשרד.

הראל בלינדה: אין כאן שימוש ברזרבה הכללית למעט לצורך ההעברה הזאת.

הראל בלינדה: השינויים האלה מיועדים לתקצב את שידרוג המחשב של שע"מ.

הראל בלינדה: שע"מ היא יחידת המיחשוב של אגפי המיסים.

הראל בלינדה: מחשב שע"מ הגיע לקצבה הקיבולת שלו ולצורך המשך הפעילות באגפי המיסים אנחנו צריכים לשדרג את המחשב.

הראל בלינדה: הפניה הזו נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב על מנת לתקצב את השידרוג וגם את הרכיב השוטף של אחזקת התוכנות החדשות שניקנות.

אבשלום וילן: יש עליה במספר הנישומים?

הראל בלינדה: כן, זאת עליה במספר הנישומים ועליה במספר הנתונים שנשמרים על הנישומים וגם עליה במספר השאילתות שמבוצעות באופן שוטף על ידי המפקחים בשטח מתוך המחשב.

שלום שמחון: אנחנו מאשרים את סעיף 180 ועוברים לסעיף 181.

הראל בלינדה: פניה 181 נועדה לתקצב את פרוייקט המיחשוב של הנהלת בתי המשפט.

הראל בלינדה: הנהלת בתי המשפט יוצאת עכשיו בפרוייקט מיחשוב של כל מערכת בתי המשפט, במטרה ליצור מערכת מיחשוב חדשה כולל תיק אלקטרוני, כלומר, להכניס את כל הניירות שנמצאים היום בתיקים לתוך מערכת המיחשוב.

הראל בלינדה: בטווח הארוך זה יאפשר גם חסכון תקציבי וכמובן שגם ייעל את עבודת המערכת.

הראל בלינדה: לצורך הפרוייקט הזה אנחנו מבקשים למשוך השנה שבעה מיליוני ₪ מהרזרבה הכללית.

הראל בלינדה: הפרוייקט כולו יעלה שבעה מיליון ₪ במהלך שלו שנים, כלומר 21 מיליון ₪ ושאר הפרוייקט ימומן מתוך המקורות הפנימיים של הנהלת בתי המשפט.

הראל בלינדה: כל זה למעט עשרות מיליוני שקלים שבמהלך השנים מפנה הנהלת בתי המשפט לטובת המערכת הזאת.

שלום שמחון: אם אין עוד שאלות אנחנו מאשרים את סעיף 181.

שלום שמחון: סעיפים 182-183.

שי וינר: יש כאן בקשה להעביר שני מיליון ₪ ממשרד הפנים למשרד החינוך על פי בקשת משרד הפנים עבור יד בן צבי לבניית מבנה לזכרו של קוברסקי.

יעקב ליצמן: מה זה שייך ליד בן צבי?

שי וינר: אם אתם רוצים פרטים נוספים בנושא הזה, כדאי להזמין את משרד החינוך או את משרד הפנים.

אבשלום וילן: אני מציע לאשר.

שלום שמחון: ההנצחה שלו תהיה בתוך יד בן צבי.

יעקב ליצמן: מה הקריטריונים שלפיהם מנציחים את המנכ"לים?

שי וינר: אני מציע להזמין את נציגי משרד החינוך או הפנים.

שלום שמחון: הרב ליצמן, מדובר בשני מיליון ₪.

שלום שמחון: אנחנו מאשרים את הסעיף.

מאיר פרוש: כדאי שנשמע את ההסבר.

שי וינר: הכל מתוך אותה מחלקה במשרד החינוך.

שי וינר: ברמת תחום הסעיף, מדובר בסעיף של משרד החינוך.

שי וינר: ברמת תחום הפעולה זה יורד לרזולוציה של תרבות, תרבות תורנית, פעולות תרבות וכו'.

שלום שמחון: הרב ליצמן, ברשותך, אנחנו עוברים לסעיף 185.

סמדר אלחנני: בשאלת הכפל אני אכתוב מכתב ואבקש פירוט.

שי וינר: אין בעיה של כפל כי כל התקציבים יוצאים מאותו מקור ומאותה תקנה.

מאיר פרוש: כפל זה ממשרד למשרד.

שי וינר: לא עשיתי בדיקה של יד בן צבי.

שי וינר: הכספים האלה ליד בן צבי יוצאים ממקור אחד.

שלום שמחון: סעיף 185.

הראל בלינדה: פניה 185 – שינויים פנימיים בתקציב משרז המשפטים במטרה לתגבר את התקציב המיועד לקלדניות מזכירות בהנהלת בתי המשפט בסך שישה מיליון ₪.

הראל בלינדה: המקור הוא הרזרבה הפנימית של המשרד שנשאר בה כמיליון ₪.

נחום לנגנטל: כבר הוצאת שישה מיליון ואתה מוציא עכשיו הכל?

הראל בלינדה: זאת הרזרבה הפנימית של המשרד ואלה סדרי העדיפויות של המשרד.

נחום לנגנטל: מדובר בתוספת כוח אדם?

הראל בלינדה: זה נובע בעיקר מהעלאת שכר שסוכם עליה עם הקלדניות בסוף שנת 98', הם מועסקים על ידי חברות כוח אדם וזה העלאת התעריף לשעה.

שלום שמחון: אנחנו מאשרים את סעיף 185 ועוברים לסעיף 186, איכות הסביבה.

שי וינר: מוצע פה שינוי פנימי במשרד לאיכות הסביבה על סך 1,130 אלף ₪, בהתאם לבקשת המשרד, שינוי טכני בתקציב השוטף מתוקצב מתקציב הפעולות וכמו כן מוצע פה גידול של 7.8 מיליון ₪ בתקציב הוצאה מותנית בהכנסה וזה הגדלת תקציב הקרנות של המשרד לאיכות הסביבה על בסיס הכנסות.

שי וינר: במשרד לאיכות הסביבה יש שלוש קרנות: קרן נקיון, קרן זיהום ים וקרן צער בעלי חיים, וזה הגדלת הוצאות בהתאם להכנסות הקיימות בקרנות.

סמדר אלחנני: אתם מוודאים שקודם כל יש הכנסות ואחר כך הוצאות בסעיף הוצאה מותנית בהכנסות?

שי וינר: בהחלט.

שי וינר: זה על בסיס הכנסות קיימות ובחלק מהבקשה זה על בסיס הכנסות משנה שעברה שלא היו מתוקצבות.

שלום שמחון: חברים, אנחנו מאשרים את סעיף 186 ועוברים לבקשה 187.

רונן חדש: בקשה להעברה של 4.8 מיליון ₪ במזומן ושמונה מיליון ₪ בהרשאה להתחייב בשני תקציבים בתחום מאד מרכזי של פעילות משרד התשתיות, הגז הטבעי ויצרנים פרטיים במשק החשמל.

רונן חדש: בשתי התכניות האלה יש עבודות יעוץ מאד גדולות, בגז הטבעי זה בתחום התכנון הסטטוטורי של צנרת הגז שצריכה לעבור לאורכה של מדינת ישראל ובתחום היצרנים הפרטיים מדובר על חברת יעוץ שיחד איתה אנחנו מוציאים מכרז ליצרנים פרטיים חדשים במשק החשמל.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבין שהתשלום הוא עבור שירותי תידרוך ויעוץ.

יוסף יצחק פריצקי: איך הוא מתחלק?

רונן חדש: במינהלת הגז הטבעי מדובר על 3.2 מיליון ₪ במזומן, שזה התקציב שאנחנו צופים שיוצע השנה על ידי חברות היעוץ, אחת מהן היא תה"ל והשניה היא PWC.

רונן חדש: אלה שתי חברות, אחת ישראלית ואחת זרה, שעוסקות בתכנון הסטטוטורי וביעוץ בנושא מבנה משק הגז הטבעי וסוגיות כלכליות בו.

רונן חדש: 1.6 מיליון ₪ יועברו לתחום החשמל, שגם בו העסקנו חברת יעוץ בינלאומית מאד גדולה, שבימים אלה היא סיימה לכתוב מכרז לבחירה של יצרן פרטי, ואני מאד מקווה שהמכרז הזה יתפרסם בעתיד הקרוב על ידי המשרד לתשתיות לאומיות.

אבשלום וילן: ברזרבה הכללית את יורד ל-13.

אבשלום וילן: סמדר, עד סוף השנה יישארו 13 מיליון ₪ בלבד?

סמדר אלחנני: נכון.

אבשלום וילן: ואנחנו בחודש יולי.

סמדר אלחנני: כל העברה לסעיף 47, גם אם היא פנימית וממשרד למשרד, היא באישור ועדת הכספים.

אבשלום וילן: אני מבין, אבל האם נשארו עכשיו בתקציב המדינה 13 מיליון ₪ לרזרבה?

סמדר אלחנני: כן.

סמדר אלחנני: אני יכולה להעביר מסעיף שלא נוצל לסעיף אחר.

סמדר אלחנני: אפשר להגדיל את הרזרבה, אבל תמיד באישור ועדת הכספים.

אבשלום וילן: רונן, לשאלתו של חבר הכנסת פריצקי, הסברת על היעוץ בנושא הגז, אבל מה הם השמונה מיליון ₪ הרשאה להתחייב?

אבשלום וילן: מי הן החברות האלה?

רונן חדש: אלה אותן חברות.

רונן חדש: התכנון של מערכת הגז הטבעי היא ברמה של תמ"א, תכנית מיתאר ארצית.

רונן חדש: הסכום המתוקצב השנה מיועד בעיקר לסיום של תמ"א כללית.

רונן חדש: ירדנו בתמ"א הכללית לרמה פרטנית באיזור הדרום, המרכז והצפון וגם בים יש כמה חלופות.

רונן חדש: עכשיו יורדים רמה אחת למטה ועושים תכנון מפורט של הצנרת ברמת התמ"א.

רונן חדש: הסכום הראשון היה גלבי התכנון הכללי והסכום השני, ההרשאה להתחייב בעיקרה מיועדת לתכנון הפרטני של הדרום, המרכז והצנרת הימית.

אבשלום וילן: לזה צריך שמונה מיליון ₪?

רונן חדש: כן.

רונן חדש: לדוגמה, התכנון הימי דורש מיפוי של הקרקע בים.

שלום שמחון: תודה.

שלום שמחון: סמדר, בבקשה.

סמדר אלחנני: אני רוצה לוודא את מידת המעורבות של חברת החשמל בזה.

סמדר אלחנני: אני רוצה לוודא שאין מעורבות של חברת החשמל.

שי וינר: חברת החשמל לא מעורבת כהוא זה בנושא התכנון או בכל נושא אחר.

שי וינר: \

אבשלום וילן: אני מבקש לקבל דו"ח מפורט על החברות האלה כדי לראות שזה עומד בסטנדרטים ציבוריים.

שלום שמחון: רונן, תעביר פירוט בבקשה למשרד.

שלום שמחון: בקשה 190 מעוכבת.

שלום שמחון: אנחנו עוברים לבקשות 195-194.

הראל בלינדה: 194 ו-195 הם שינויים פנימיים בתקציב המשרד לביטחון פנים, כולל העברה של הרשאה להתחייב מתקציב הפיתוח של המשרד לתקציב הרגיל, במטרה לאפשר התקשרות לצורך מימון אבטחה במוסדות חינוך.

הראל בלינדה: ההתקשרות הזו, מכיוון שהיא לשנת לימודים, היא מתחילה בספטמבר ומסתיימת ביוני שנה הבאה ולכן אנחנו צריכים הרשאה להתחייב על מנת שאפשר יהיה להתחייב השנה ולהוציא את התקציב בשנה הבאה.

הראל בלינדה: לצורך כך אנחנו מעבירים הרשאה להתחייב, שמונים מיליון ₪ מתקציב הפיתוח ועוד שבעים מיליון ₪ ממקורות פנימיים מהתקציב הרגיל של המשרד.

מאיר פרוש: למה עושה את זה המשרד לביטחון פנים ולא משרד החינוך?

הראל בלינדה: המשרד לביטחון פנים מטפל באבטחה של מוסדות חינוך.

יעקב ליצמן: זה כולל גני ילדים?

הראל בלינדה: לא, עד כמה שידוע לי.

הראל בלינדה: אני מעביר שמונים מיליון מתקציב הפיתוח של המשרד לביטחון פנים לתקציב הרגיל של המשרד לביטחון פנים, ועוד שבעים מיליון ₪ בתוך התקציב הרגיל ממקורות אחרים, שמצטברים ל-150 מיליון ₪ שאתם רואים בסעיף 070201.

שלום שמחון: האבטחה הזאת מתקיימת בכל מוסדות החינוך בכל הארץ?

הראל בלינדה: כן.

יעקב ליצמן: מה אנחנו יכולים לקבל לגבי גני ילדים?

הראל בלינדה: אני לא יודע לתת לך תשובה.

הראל בלינדה: אני מציע לשאול את המשרד לביטחון פנים.

יעקב ליצמן: חברה אזרחית מאבטחת?

הראל בלינדה: כן.

אבשלום וילן: את כלל בתי הספר וגני ילדים בארץ?

הראל בלינדה: אמרתי שאני לא יודע לגבי גני ילדים.

נחום לנגנטל: 150 מיליון זה התקציב שלכם מה-1 לספטמבר עד ה-31 לדצמבר שנה זו?

הראל בלינדה: לא, זה מתייחס לשנת הלימודים.

הראל בלינדה: המזומן נמצא בתקציב ואנחנו מדברים על הרשאה להתחייב.

הראל בלינדה: כ-150 מיליון ₪ בשנה.

נחום לנגנטל: תיקצבתם את זה באפס?

הראל בלינדה: התקציב המזומן נמצא בתקציב.

הראל בלינדה: אני מתחייב גם על שנת הלימודים הבאה.

נחום לנגנטל: כמה תיקצבתם את זה השנה, ב-99'?

הראל בלינדה: קצת פחות מ-150 מיליון ₪.

שלום שמחון: אם אתם יודעים שזה עולה 150 מיליון ₪, למה לא הכנסתם את זה לתקציב של הרשאה להתחייב?

הראל בלינדה: אין לי תשובה על זה.

שלום שמחון: זה יקרה בשנה הבאה?

הראל בלינדה: מן הסתם, כן.

שלום שמחון: חברים, בקשות 194 ו-195, מישהו מתנגד?

יעקב ליצמן: אני מבקש לקבל תשובה לגבי גני ילדים.

הראל בלינדה: אני מציע להעביר את השאלה למשרד לביטחון פנים.

נחום לנגנטל: מה שיותר מדאיג אותי הוא למה השב"ס נשאר בחודש אוגוסט ללא ניצול של תקציבי פיתוח.

נחום לנגנטל: זה מה שיותר מטריד אותי במצוקות של בתי הסוהר.

נחום לנגנטל: יש פה מצב של אי ניצול תקציבי.

הראל בלינדה: של אי ניצול הרשאה להתחייב.

הראל בלינדה: זה עיכוב בביצוע של הרשאה להתחייב.

נחום לנגנטל: למה עיכבתם?

הראל בלינדה: אנחנו לא עיכבנו.

נחום לנגנטל: הם לא הצליחו לבצע וזאת בעיה גדולה.

יוסף יצחק פריצקי: הם קיבלו הרשאה להתחייב לבנות בתי סוהר ובתי מעצר.

יוסף יצחק פריצקי: המצוקה הזאת ידועה לנו היטב, ומתברר שהם לא ניצלו אותה.

יוסף יצחק פריצקי: אנחנו רוצים להבין למה הם לא ניצלו אותה.

מאיר פרוש: את זה אתה צריך להעלות בשאילתה.

שלום שמחון: השר יעלה לדוכן ויענה לך.

שלום שמחון: חברים, בקשה 196.

שי וינר: יש כאן בקשה לשינויים פנימיים בתקציב משרד הפנים שמחולק למספר נקודות: סיכום עם ועד העובדים של הממונה על השכר בנציבות שירות המדינה על תיקנון 180 עובדים והעברתם מחודשי עבודה לעובדים בתקן, עובדים קבועים במשך שלוש שנים.

שי וינר: יש פה תיקנון של שישים עובדים וזאת המנה השנתית.

נחום לנגנטל: זה חלק מההסכם אחרי השביתה שלהם?

שי וינר: כן.

שי וינר: יש פה הורדה של חודשי עבודה והוספה של תקנים.

שי וינר: דבר נוסף, יש פה תיגבור כוח אדם בשלושה או ארבעה תחומים: בתחום יחידת הפיקוח על הבניה והפעלת לשכות מינהל אוכלוסין בשעות אחר הצהריים.

שי וינר: כיום רוב הלשכות פתוחות מ-8 עד 12 והמטרה היא שלפחות הלשכות המרכזיות תהיינה פתוחות מ-8 עד 20.00 ברציפות.

שי וינר: דבר נוסף שיש פה הוא תיגבור כוח אדם למינהל האוכלוסין, שעוסק גם באיחודי משפחות, בקשה של תושבי שטחים לקבל תושבות בגלל נישואים או מכל סיבה אחרת.

שי וינר: כמו כן תיגבור מערך עובדים זרים וקבלת תיירים, צליינות לשנת אלפיים בנתב"ג.

שי וינר: דבר נוסף הוא תיגבור תקציב כיבוי שריפות מן האוויר.

שי וינר: בעקבות לקחים מהקיץ האחרון הוחלט לשנות את החוזה שיש למשרד הפנים, לנציבות כבאות עם חימניר, שמכבים את השריפות מן האוויר, ולחזק את החוזה על ידי חיזוק הכוננות.

נחום לנגנטל: זה בתקציב ממש?

שי וינר: כן.

שי וינר: בנוסף לכך גם קיצור זמן שמבוסס על גידול מספר כלי הטיס העומדים לרשות הכבאות, בעיקר בקיץ וקיצור זמן התגובה שהיה ארוך מדי בשנה שעברה.

שי וינר: דבר אחרון שיש פה הוא בינוי מכללת כבאות שנמצאת בראשון לציון, בעיקר מיתקן אימונים לאימון הבאים בשריפות.

נחום לנגנטל: מה השינוי שאתם עושים בתקציב הכבאות?

נחום לנגנטל: אני לא רואה שינוי.

אבשלום וילן: אני מבין שאתם לא נוגעים ברזרבה.

אבשלום וילן: אני רואה שאתם רק רושמים, אלה העברות רישומיות.

שי וינר: כל השינויים הם שינויים פנימיים בתוך תקציב משרד הפנים.

שי וינר: יש פה הפשרת רזרבה פנימית.

שלום שמחון: יש ב-61002.

מאיר פרוש: אתה כן רוצה לעשות שימוש ברזרבה.

נחום לנגנטל: אתה מסביר שאתה רוצה לעשות שינוי במכללה בראשון לציון ואני לא רואה איך השינוי בא לידי ביטוי בכסף.

שי וינר: אתה לא רואה את השינוי בכסף כי השינוי הוא ברמת השתתפות.

שי וינר: התקציב של המכללה לכבאות, שנמצא בתקציב הרגיל של משרד הפנים, המקור שלו הוא השתתפות מתקציב 18, שזה תקציב הרשויות המקומיות שיש להן את התקציב השוטף של נציבות הכבאות.

שי וינר: מכיוון שהשתתפות משם היא רק שינוי בהשתתפות, ברמת תכנית אתה לא רואה את השינוי.

נחום לנגנטל: אני לא מבין לגבי המכללה לכבאות והצלה איפה השינוי?

שי וינר: מכיוון שהתקציב הוא העברה מהשתתפות מסעיף 18, ברגע שאתה מגדיל השתתפות בסעיף מסויים, אתה מגדיל אותו גם בתקנת ההוצאה וגם בהשתתפות הוא בא במינוס.

שי וינר: לכן בתכנית אתה רואה את זה בעצם מאוזן.

שי וינר: אני באמת עושה פה שינוי, מגדיל את ההשתתפות ומגדיל את התקנה, אבל מכיוון שברמה הטכנית תקנת הוצאה היא בפלוס, מן הסתם ותקנת השתתפות היא במינוס, כי ההוצאה נרשמת בסעיף 18, ברמת התכנית אתה לא רואה שינוי.

שי וינר: בפועל יש פה הגדלה של כ-2.5 מיליון.

נחום לנגנטל: אני רוצה ללמוד לעתיד לבוא איך אני אראה דבר כזה.

שי וינר: אתה לא תראה.

שי וינר: אם זה היה שינוי בנפרד, לא בתוך שינוי גדול, הוא לא היה מגיע לשולחן הוועדה.

נחום לנגנטל: באופן עקרוני אתה יכול לבצע שינוי כזה בלי לבוא לוועדה.

שי וינר: נכון.

שי וינר: מכיוון שזה בתוך השיוני, אמרתי.

שי וינר: אין פה שימוש ברזרבה הכללית.

מאיר פרוש: בדברי ההסבר זה מופיע אחרת.

שי וינר: שישים תקני כוח אדם נלקחו מהרזרבה הכללית, לא בכסף אלא בתקנים.

שי וינר: הורדנו חודשי עבודה מהרזרבה הכללית, אבל זה לא מופיע כנתון פיזי.

שי וינר: לקחנו מהרזרבה הכללית שישים תקני כוח אדם בכמות בלבד.

שלום שמחון: חברים, אנחנו עוברים לבקשה 197 אחרי שאישרנו את בקשה 196.

דן זייצ'יק: בפניה הזאת אנחנו עושים שינויים פנימיים בעיקר במשק הביוב, לתגבר את ההלוואות הרגילות.

מאיר פרוש: הלוואות למי?

דן זייצ'יק: הלוואות להקמת מיתקני טיהור לרשויות המקומיות.

מאיר פרוש: יש לכם קריטריון למי אתם נותנים את זה?

דן זייצ'יק: במשק המים יש מינהלה, מינהלת הביוב, שאחראית על כל התקציבים שניתנים כהלוואות לרשויות המקומיות לטיפול בביוב שלהן.

דן זייצ'יק: הרשויות המקומיות מגישות את הבקשות למינהלת הביוב, שם זה עובר בדיקות לפי סדרי עדיפויות ובדיקות טכניות והנדסיות, משם זה מועבר לוועדת השקעות שם נמצאים נציב המים ונציגים של האוצר, שם זה מאושר או לא מאושר.

דן זייצ'יק: אם זה מאושר, מוציאים להם הלוואה.

מאיר פרוש: האם משרד האוצר הוא זה שמחליט לגבי מתן הלוואה או שמשרד התשתיות שותף לזה?

מאיר פרוש: אני שואל את זה על סמך התעסקות שלי בנושא.

דן זייצ'יק: משרד התשתיות הוא זה שמגיש את הבקשות לוועדת ההשקעות, שבה יושבים נציב המים ונציג האוצר, בוועדה הזאת מתקיים דיון ושם זה מאושר או לא מאושר.

דן זייצ'יק: בנוסף לכך יש פה שינויים פנימיים בתוך תקציב נציבות המים לתיגבור מפעלי מים, העברה למי גולן, יש תיגבור של הניטור בכנרת ופעולות למניעת זיהום בכנרת, ויש פה השתתפות של מינהל מקרקעי ישראל בתקציב של נציבות המים למימון פרוייקט החולה ולמימון פרוייקט ביוב של הבדואים בדרום, נלקח כסף מהרזרבה הכללית, 7,900 מיליון בהרשאה להתחייב בגלל שהשתתפות נעשית במזומן ונעשתה השתתפות בתקציב פיתוח, ותקציב פיתוח אי אפשר להוציא בלי הרשאה להתחייב.

אלי גולדשמידט: מה זה רזרבה בהרשאה להתחייב.

סמדר אלחנני: רזרבה בהרשאה להתחייב היא בדיוק כמו כל רזרבה.

אלי גולדשמידט: מה היתרה ברזרבה בהרשאה להתחייב?

אלי גולדשמידט: אני רואה פה רק את הרזרבה הכללית.

סמדר אלחנני: צריכה להיות פה גם הרזרבה של ההרשאה להתחייב.

סמדר אלחנני: אם הוציאו ממנה, זה צריך להופיע.

אבשלום וילן: בתקציב המדינה יש אישור של הרשאה להתחייב בסעיף רזרבה?

סמדר אלחנני: בדיוק.

סמדר אלחנני: אתם מאשרים את כל הסעיפים של התקציב, ובסעיף רזרבה יש גם סעיף של הרשאה להתחייב.

סמדר אלחנני: הרשאה להתחייב מגדילה, בעצם, את התקציב הקשיח של השנים הבאות.

שלום שמחון: חברים, אנחנו מאשרים את בקשה 197 ועוברים לבקשה 206.

רוני ארד: בחודשים האחרונים הגיעו למעלה מאלף עולים מאתיופיה והפניה הזאת כוללת את התיקצוב של המיתקן במבשרת ציון, שנשכר עבורם, 12.5 מיליון ₪, ו-94 מיליון ₪ בהרשאה להתחייב כי השכירות היא לחמש שנים.

רוני ארד: מעבר לזאת הפניה כוללת תקציב של 1.8 מיליון כדי לתפעל את כל המיתקן הזה – גני ילדים, עובדים וכל מה שמסביב.

רוני ארד: בנוסף לכך יש השנה עליה גדולה מאוד במספר העולים הרגילים, בעיקר מחבר העמים.

יעקב ליצמן: מתימן?

רוני ארד: יש גידול בעליה בכלל.

רוני ארד: הגידול הרציני ביותר מגיע מחבר העמים למרות שיש גידול גם מארצות אחרות והוא מגיע ל-15% לעומת השנה שעברה.

רוני ארד: לשם כך אנחנו מתגברים כל מיני סעיפים שהם פועל יוצא של העליה הזאת.

רוני ארד: לדוגמה, יש יותר חיילים בודדים ולכן אנחנו מתגברים את סעיף הסיוע לחיילים בודדים.

רוני ארד: עולה שמגיע לארץ מקבל בשדה התעופה כל מיני שירותים, ואנחנו מתגברים את סעיף שדה התעופה.

רוני ארד: דבר נוסף הוא שמקיימים עכשיו מכון למורשת יהדות אתיופיה והכסף הזה עובר ממשרד החינוך, והפניה הזאת היא ההשתתפות, להעביר את הכסף כדי שיוכלו להקים את המכון.

יעקב ליצמן: איפה מקימים את המכון?

רוני ארד: אני לא יודע בדיוק איפה הוא יהיה.

מאיר פרוש: אני רואה שבהרשאה להתחייב, קודם היו לנו 196 מיליון ₪ ופה אנחנו יורדים לארבעים מיליון בהרשאה להתחייב.

מאיר פרוש: אני יכול להבין שההסבר לכך הוא שעכשיו אנחנו בפניה 206, אבל יש עוד עשר פניות בדרך שלא הגיעו לשולחן הוועדה?

רוני ארד: כן.

מאיר פרוש: למה הם לא הגיעו הנה?

אוור קרשנר: זה היה דחוף ולכן הקדימו את זה.

שלום שמחון: הפניה הזאת היא פניה דחופה והיתר יבואו בשבוע הבא.

מאיר פרוש: בכוכבית שנמצאת פה בעצם האוצר אומר לנו שפה כלול כל מה שנמצא כבר בתהליך.

סמדר אלחנני: במחשב לוקחים בחשבון גם את כל מה שלא אושר כאן, אלא נמצא בתהליך, כדי שבאוצר יידעו כמה יש באמת.

אלי גולדשמידט: סמדר, אני חושב שמעכשיו תגידי בתחילת כל ישיבה את המצב ברזרבה הכללית.

סמדר אלחנני: ברצון רב.

סמדר אלחנני: היתה שנה אחת שעשיתי את זה וקיבלתי על הראש.

סמדר אלחנני: תקציב משרד הקליטה היה בנוי לשישים אלף עולים.

רוני ארד: נכון, אבל לא חרגנו.

רוני ארד: אני רוצה להזכיר שתקציב משרד הקליטה נבנה כשהעליה מאתיופיה נפסקה.

רוני ארד: בשעתו, אחרי שהעלו את עולי הפלאשמורה, היתה החלטת ממשלה שאמרה שלא מעלים יותר.

רוני ארד: אחרי זה שינו את ההחלטות, גילו את עולי קווארה בשעתו והתקציב הזה לא נלקח בחשבון.

רוני ארד: מעבר לזה, יש גידול של 15% במספר העולים הכללי, אבל יש חלוקה של עולים שמקבלים סל קליטה ועולים שלא מקבלים.

רוני ארד: יש גידול של כ-30% בעליה ממדינות חבר העמים שזכאים לסל קליטה.

רוני ארד: בגלל שהיה תיקצוב חסר אצל האתיופים ובגלל שנלקח בחשבון תקציב שמבוסס על חמישים אלף עולים, התקציבים האלה מתחילים להיגמר.

שלום שמחון: אנחנו מאשרים את פניה 206 ועוברים לפניה 175.

בני קידר: אנחנו מבקשים לשבור מונופולים שקיימים בענף הפרחים, בדיוק כפי שזה קרה ברוב ענפי החקלאות, ולהכניס יצואנים חדשים.

בני קידר: העלויות של כל יצואן כזה הן רבות, ולכן המשרד החליט לתת סיוע חד פעמי ולהקצות שני מיליון ₪ ולקדם את הנושא הזה.

שלום שמחון: לפי בקשה הועבר הבוקר נייר של משרד החקלאות, שנמצא פה לפניכם, אבל דבר אחד לא תקין והוא שאין פה שום נציג של מועצת הפרחים, שעד עכשיו היתה המשווקת העיקרית של הפרחים.

בני קידר: אני חושב שנציג מועצת הפרחים היה מתנגד לזה.

שלום שמחון: מועצת הפרחים היא מועצה של מדינת ישראל.

שלום שמחון: אני חושב שמן הראוי שיגיע לכאן נציג שלהם, ואני אציע שגם אם החברים יאשרו, אם תהיה הסתייגות של מועצת הפרחים, זה יחזור חזרה לדיון.

נחום לנגנטל: לא נראה לך לשמור על המונופול של מועצת הפרחים?

שלום שמחון: נדבר על זה מעבר לפרוטוקול.

בני קידר: אני כמעט בטוח שהמועצה לא תהיה שמחה לזה.

אלי גולדשמידט: אני מציע לאפשר למי שאמור להיפגע את הזכות להציג את הדברים.

אלי גולדשמידט: צריך להזמין את אנשי מועצת הפרחים.

בני קידר: מה תהיה עמדתכם?

בני קידר: יבואו לכאן נציג מועצת הפרחים ויבוא נציג המשרד.

נחום לנגנטל: נשקול מי יותר צודק.

שלום שמחון: בקריטריונים כתבתם כך: א.

שלום שמחון: "כל יצואן חדש צריך להוכיח כי היקף היצוא בעבר של המגדלים המבקשים לפעול באמצעותו הינו 1 מיליון דולר או 2 מיליון גילדן".

שלום שמחון: ג.

שלום שמחון: לרשות היצואן עומד בית אריזה".

שלום שמחון: אני מציע לך לא להתחייב על הסעיף הזה.

שלום שמחון: אל תתחייב עליו.

אלי גולדשמידט: מאחורי הפניה התקציבית הזאת יש איזושהי רפורמה.

אלי גולדשמידט: במצב כזה ראוי לקיים דיון, כי זאת לא סתם פניה תקציבית והעברת כספים מכאן לשם.

אלי גולדשמידט: הרפורמה נשמעת על פניה בסדר גמור, אבל צריך לדון בה.

בני קידר: מי מזמן את הגופים האלה?

אלי גולדשמידט: מר קרשנר.

שלום שמחון: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.