ועדת הכנסת, כנסת 15, פרוטוקול מספר 327, 2002-06-25 09:00

יוסי כץ: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

יוסי כץ: הנושא הראשון על סדר היום – ערעורים על החלטת יושב ראש הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר היום.

יוסי כץ: ערעורו של חבר הכנסת חיים דרוקמן.

שאול יהלום: הוא ביקש ממני להופיע במקומו.

יוסי כץ: זה בלתי אפשרי.

יוסי כץ: הנושא הבא על סדר היום – בקשות של חברי הכנסת להקדמת הדיון בהצעות חוק בקריאה טרומית.

יוסי כץ: אני רואה שלא נוכחים בישיבה תשעה חברי הכנסת.

יוסי כץ: אומנם בעלי ההצעות נוכחים, אבל מאחר שאין כאן תשעה חברי כנסת, אני מודיע שאין קוורום ולכן לא נוכל להצביע.

תמר גוז'נסקי: אפרופו כל הוויכוחים על קוורום.

תמר גוז'נסקי: ביקשו שכל דבר יהיה בקוורום ואחרי כן לא מגיעים לישיבות.

תמר גוז'נסקי: רק מי שלא בא – לא זה שבא - בעצם קובע מה יקרה.

זהבה גלאון: אולי כדאי לעבור בינתיים לדון בסעיף הבא.

יוסי כץ: אני מוכן לקבוע את ההצבעה על הסעיף הזה לשעה 09:45 ולא יאוחר מזה.

יוסי כץ: (שיפוט בענייני תמלוגים), התשס"א-2001 – הנדונה בוועדת הכלכלה

יוסי כץ: הנושא הבא – טענת חריגה מגדר נושא הצעת החוק זכויות יוצרים ומבצעים.

אתי בן-יוסף: חבר הכנסת פורז הודיע שהוא לא יגיע וביקש שתסתפק בפנייה בכתב שהוא שלח אליך.

אליי כדלקמן: "במהלך הדיונים בהצעת החוק בוועדת הכלכלה, הציע חבר הכנסת יאיר פרץ לתקן את הצעת החוק ולקבוע בה, כי לא ניתן יהיה להגיש תביעה שעניינה זכויות יוצרים כנגד בעלי אולמות או גני אירועים, אלא רק נגד "מבצע העבירה" או מזמיני האירועים.

אליי כדלקמן: "ביחס להצעה זו העליתי טענת "נושא חדש", שכן הצעת החוק אינה עוסקת בהגדרה מחדש של זכויות היוצרים, ואף לא בסוגי שימושים שלא ייראו כהפרה של זכויות היוצרים, ולפיכך היא מהווה חריגה מגדר הנושא של הצעת החוק.

אליי כדלקמן: "בהתאם להוראות סעיף 120 לתקנון הכנסת, אודה לך מאוד אם תעמיד את הנושא להכרעת ועדת הכנסת".

תמר גוז'נסקי: מישהו יכול להיות בעד או נגד?

תמר גוז'נסקי: אנחנו צריכים לשמוע דעות בעד ונגד.

יוסי כץ: חבר הכנסת יאיר פרץ הוזמן?

אתי בן-יוסף: הוא חבר הוועדה ולכן הוא יודע שזה על סדר היום.

אנה שניידר: כדאי היה לשמוע את טענותיו של חבר הכנסת פרץ.

יוסי כץ: אנחנו נבדוק אם הוא נמצא במשכן.

יוסי כץ: עד שהוא יגיע נעבור לנושא הבא.

יוסי כץ: מונחת לפנינו הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – שלילת זכויות ממבצע פעולת איבה) וכן הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 52) מטעם הממשלה.

יוסי כץ: ההצעה הראשונה אושרה בדיון מוקדם והועברה לוועדת העבודה והרווחה.

יוסי כץ: ההצעה הממשלתית אושרה בקריאה ראשונה.

יוסי כץ: יושב ראש ועדת העבודה, דוד טל, מבקש את אישור ועדת הכנסת לדיון משולב בהצעות החוק בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, לפי סעיף 122 ב' לתקנון הכנסת.

יוסי כץ: מי בעד הבקשה?

יוסי כץ: בעד – הרוב

החלטה: הצעת חוק הכנסת (תיקון – מנהלי סיעות), התשס"ב-2002

יוסי כץ: אנחנו עוברים לנושא הבא – הצעת חוק הכנסת (תיקון – מנהלי סיעות).

יוסי כץ: בשעתו בחרנו לדון בנושא הזה בוועדת משנה בראשותה של חברת הכנסת זהבה גלאון.

זהבה גלאון: ועדת המשנה התכנסה בהשתתפותם של חברי הכנסת שאול יהלום ואפי אושעיה.

זהבה גלאון: נאזם באדר הציע את חבר הכנסת ברכה והדברים שהוחלטו בישיבה היו אחר כך גם על דעתו.

זהבה גלאון: הבאנו את ההחלטה שלנו גם לידיעתו של חבר הכנסת אמנון כהן, שגם הוא היה חבר בוועדת המשנה, אבל נבצר ממנו להשתתף בישיבה.

זהבה גלאון: אנחנו בחנו את כל האופציות שעומדות בכדי לעגן את מעמדם של מנהלי הסיעות.

זהבה גלאון: בחנו שלוש דרכים חלופיות.

זהבה גלאון: דרך אחת היתה לנסות לקבע את מעמדם על ידי איזושהי החלטה נוהלית של ועדת הכנסת, למשל כפי שזה נעשה לגבי העוזרים הפרלמנטריים.

זהבה גלאון: דרך שנייה שבדקנו היתה לעשות תיקון בתקנון הכנסת.

זהבה גלאון: אני מבקשת שנאזם באדר יפרט על כך בהמשך.

זהבה גלאון: מכל ההתלבטויות שהיו לנו ולאחר שבחנו כל הצעה, חשבנו שהדרך הנכונה לעשות את זה– גם כדי לעגן את מעמדם באופן הראוי וגם מבחינה מעשית - זה באמצעות חקיקה.

זהבה גלאון: מונחת לפניכם הצעת חוק שאני חושבת שהיא נכונה, שהיא לא יוצרת פתח גם לתקדימים אחרים, כי כל דבר יצטרך להיבחן לגופו.

זהבה גלאון: יש תמיד טענה שאולי תהיינה דרישות נוספות.

זהבה גלאון: אני חושבת שעשתה נכון הכנסת שעיגנה וסידרה את מעמדם של העוזרים הפרלמנטריים.

זהבה גלאון: נוצר כאן איזשהו מצב אנומלי, שמנהלי סיעות, שמצד אחד עובדים בכנסת ומצד שני הם עובדים של הסיעה, נפלו קצת בין הכיסאות באופן זה שהמעמד שלהם לא מסודר בצורה הולמת.

זהבה גלאון: נראה לי שזו הצעה נכונה.

זהבה גלאון: אני חושבת שהצעת החוק מדברת בעד עצמה.

נאזם באדר: חברת הכנסת גלאון אמרה את רוב הדברים ולכן אני לא אחזור עליהם.

נאזם באדר: הדבר היחיד שחייב בדיקה הוא העניין של הכנסת תיקון לתקנון הכנסת.

נאזם באדר: לא מצאתי שום התייחסות או אזכור בתקנון הכנסת למעמד של קבוצת עובדים בכנסת.

נאזם באדר: לפיכך הדבר הזה ירד מהאופציות הקיימות.

נאזם באדר: הוחלט בסופו של דבר להציע הצעת חוק, מכיוון שגם היועצת המשפטית התייחסה בעבר שיש איזשהו מצב מיוחד של מנהלי הסיעות, המבנה הזה של להיות עובד כנסת שמחויב לא לעסוק בשום עניין פוליטי לבין מנהל סיעה שעיקר תפקידו – אם ירצה או לא ירצה – עניינים פוליטיים של הסיעה וחברי הכנסת של הסיעה.

נאזם באדר: זאת כדי שלא תעמוד טענה של אי חוקיות או מצב שלא מתקבל על הדעת לפיו מנהל הסיעה הוא גם עובד כנסת ומקבל את השכר ממנה והוא גם יהיה פעיל פוליטית במסגרת תפקידו בסיעה.

נאזם באדר: לכן חשבנו שלעשות את זה בדרך של הצעת חוק הוא הפתרון העדיף.

יוסי כץ: איך מסתדר הנושא של הצעת החוק הזאת עם חוק מימון מפלגות?

שאול יהלום: הוא מסתדר יפה.

שאול יהלום: החוק הזה הוא מחוץ לחוק מימון מפלגות.

שאול יהלום: מימון מפלגות הולך לקופת המפלגה וזה לא שייך למה שנעשה כאן, כמו שאפשר לומר על העוזרים הפרלמנטריים.

שאול יהלום: יש מעין בועה שנקראת הכנסת – בכנסת יש את מנהלי הסיעה ועוד דברים נוספים.

תמר גוז'נסקי: יש לנו כל מיני הוצאות שמוכרות, כמו "קשר לבוחר", שזה דבר פוליטי לחלוטין.

שאול יהלום: אפשר לומר שזה הוצאה של הסיעה לצורך, הייתי מגדיר את זה, הרבה עוזרים פרלמנטריים ביחד.

אנה שניידר: בזמנו שוחחתי עם מנהלי הסיעות והם הביאו בפניי את הנוסח הזה של הצעת החוק.

אנה שניידר: הבעתי את דעתי שאני סבורה שעיגון של קבוצת עובדים מסוימת לא צריך להיעשות בחקיקה ראשית, בוודאי לא בחוק הכנסת.

שאלות כגון: הבנתי שהבעיה היא זכויות סוציאליות.

שאלות כגון: אם מדברים על זכויות סוציאליות, אנחנו מגיעים כבר לנושא של מעמד של עובד.

שאלות כגון: לכן אני שואלת את עצמי מה ההבדל מבחינה זאת בין מנהל סיעה לבין מנהל ועדה.

שאלות כגון: מנהל ועדה בכנסת עובד, מעמדו לא מעוגן בחוק הכנסת ואני שואלת את עצמי מדוע יש מקום לעגן את מעמדם של מנהלי הסיעות דווקא בחוק.

שאלה נוספת: אני לא נכנסת כרגע לניסוח, כי לא הכנו את זה לקראת הישיבה היום.

שאלה נוספת: יש כאן הרבה מאוד פגמים מבחינת ניסוח.

שאלה נוספת: אני משאירה את הדבר הזה בצד, כי קודם כל אנחנו צריכים לשאול את השאלה העקרונית ולהחליט מבחינה עקרונית.

שאלה נוספת: אני מודיעה כאן שאין לי שום התנגדות לכך שהנושא יוסדר, רק שצריך לשקול כיצד להסדיר את זה.

זהבה גלאון: לשם כך קמה ועדת המשנה.

תמר גוז'נסקי: היכן מעוגן מעמדם של העוזרים הפרלמנטריים?

אנה שניידר: העוזרים הפרלמנטריים חותמים על חוזים.

אנה שניידר: אני חושבת שזו החלטה של ועדת הכנסת.

תמר גוז'נסקי: ההחלטה הזאת לגבי העובדים הפרלמנטריים קבעה שיש יחסי עובד-מעביד?

אנה שניידר: בפירוש לא.

אנה שניידר: חבר הכנסת הוא המעסיק.

תמר גוז'נסקי: אני משלמת שכר?

תמר גוז'נסקי: אני המעביד שלהם?

יוסי כץ: כן.

תמר גוז'נסקי: אני לא המעביד של אף אחד ואין לי שום אחריות עליהם.

תמר גוז'נסקי: המעביד הוא זה שמשלם את השכר.

תמר גוז'נסקי: אני לא משלמת שכר ולכן אני לא מעביד ולא חלות עליי שום חובות.

תמר גוז'נסקי: אם יש איזושהי בעיה לעובד, ברמה של עובד – מגיע לו שכר, שילמו לו או לא שילמו לא – באים אליי?

שאול יהלום: בוודאי.

תמר גוז'נסקי: מה פתאום.

תמר גוז'נסקי: הדבר היחיד הוא שאני מודיעה לכנסת שפלוני הוא העובד שלי.

תמר גוז'נסקי: מהרגע שהודעתי יחסי העובד-מעביד הם עם הכנסת ולא איתי.

תמר גוז'נסקי: לכן אני אומרת שיש תקדים של יחסי עובד-מעביד, כאשר מי שקובע אומר שזה העובד, אבל כל היתר נעשה לא דרכו.

יוסי כץ: אני לא מכיר את הפסיקה לגבי העובדים הפרלמנטריים.

יוסי כץ: לדעתי זה לא נבחן עדיין בבית הדין לעבודה בצורה שאנחנו יכולים להגיד שיש לנו תקדים מחייב, משום שפורמלית חוזה עבודה נחתם בין כל אחד מחברי הכנסת לעוזרים הפרלמנטריים שלו.

אנה שניידר: אני מציעה שנשמע את עו"ד תומר רוזנר בעניין הזה.

תומר רוזנר: חוזה העסקה של העוזרים הפרלמנטריים הוא חוזה העסקה בין חבר הכנסת לבין העוזר.

תומר רוזנר: חבר הכנסת הוא המעסיק שלו, הוא האחראי לקבוע אם לקבל את העוזר והוא יכול גם לפטר אותו.

תמר גוז'נסקי: אני קובעת את תנאי העבודה שלו?

תומר רוזנר: תנאי העבודה של העוזרים הפרלמנטריים נקבעו בהחלטות של ועדת הכנסת.

תמר גוז'נסקי: מי משלם?

תומר רוזנר: התשלום נעשה באמצעות גזברות הכנסת, כדי להקל על חברי הכנסת.

תמר גוז'נסקי: מי שמשלם הוא המעסיק.

יוסי כץ: האם יש איזושהי פסיקה לגבי מיהו המעביד?

תומר רוזנר: אין פסיקה לגבי מיהו המעביד, אבל יש הרבה מקרים שבית הדין לעבודה הכיר במצב שבו מעביד הוא מעביד מסוים והתשלום נעשה על ידי מישהו אחר, כמו לשכת שירות.

תמר גוז'נסקי: יש מעביד בפועל.

תומר רוזנר: זה לגבי קבלני כוח אדם וזה משהו אחר.

שאול יהלום: הפרשה של העוזרים הפרלמנטריים היא פרשה בפני עצמה.

שאול יהלום: יש כאן דבר קצת משונה, שעצם העובדה שחברת כנסת ותיקה, כמו חברת הכנסת גוז'נסקי, נופלת מהכיסא שהיא שומעת שהיא מעסיקה.

שאול יהלום: זה מראה שיש כאן בעיה.

שאול יהלום: אם נשאיר את המצב כפי שהוא, לדעתי יצטרכו לפחות לחשוב על פוליסת ביטוח.

שאול יהלום: חברת הכנסת גוז'נסקי יכולה לטעון בצדק שיכולה להיות עליה חבות מעסיקים – אם תהיה בעיה והעוזר הפרלמנטרי ייפול, יוכלו לבוא אליה בטענה והיא תצטרך לשלם מיליונים.

שאול יהלום: לפחות, כמו שמצאו פתרון לדירקטורים, שעושים להם ביטוח, הכנסת צריכה לעשות ביטוח לעוזרים.

אנה שניידר: אני לא בטוחה שאין.

תומר רוזנר: אין ביטוח ולכן אני חושב שהנקודה שמעלה חבר הכנסת יהלום נכונה וצריך לדון בה.

שאול יהלום: לנושא של מנהלי הסיעות – כל מה שאמרה היועצת המשפטית רק מוכיח שאם רוצים להסדיר את העניין, צריך לעשות את זה בחוק.

שאול יהלום: הגענו למסקנה שבגלל שהנושא כל כך מורכב ובעייתי, אם רוצים לעגן אותו בצורה ברורה, זה צריך להיות בחוק.

שאול יהלום: כדי שלא יהיה ספק וכדי שאנשים לא יתפלאו, אזי הרעיון שלנו הוא שמכאן ואילך תקציב הכנסת ישלם משכורת למנהלי הסיעות.

שאול יהלום: אנחנו לא חושבים שהסכום הזה צריך לרדת מהתקציב הקטן שקיים להוצאות, כי התקציב אינו מספיק להוצאות ובמקום להעלות את התקציב הזה אנחנו אומרים מראש שהנושא הזה של מנהלי הסיעות לא יהיה מתקציב הסיעה.

שאול יהלום: בעצם אנחנו אומרים שלאחר שראינו במשך השנים שמנהלי הסיעות הם קבועים, בניגוד לעוזרים הפרלמנטריים שהיום הם פה ומחר הם במקום אחר וגם חברי הכנסת הם היום פה ומחר שם.

שאול יהלום: מנהלי הסיעות מחזיקים מעמד יותר מאשר חברי הכנסת.

שאול יהלום: כלומר, יש מנהלי סיעות שהם ותיקים מחלק מחברי הכנסת.

שאול יהלום: לכן מעמדם צריך להיות מעמד אחר.

שאול יהלום: אחר כך נחשוב על כללי אתיקה לגביהם, מה מותר ומה אסור, מה צריך לעשות ומה לא, כמה שעות צריך לעבוד.

שאול יהלום: כל הדברים האלה צריכים להיקבע במיוחד, משום שזוהי קבוצה בפני עצמה.

שאול יהלום: הרעיון הוא שהם יהיו עובדי הכנסת, הם יקבלו השתלמויות על ידי הכנסת, יהיו קשורים לאתיקה של הכנסת וזה אולי גם יעלה קצת לכנסת.

שאול יהלום: אפשר לטעון אולי למה צריך חוק של אי שוויונות.

שאול יהלום: לגבי מנהלי הוועדות אף אחד לא יטען שיש בעיה, כי לא רק שצריך את מנהלי הוועדות, אלא שהם גם שווים בתעסוקתם.

שאול יהלום: אני לא חושב שיש בעיה שיבואו ויגידו שיש ועדה יותר חשובה או פחות חשובה, אבל בסך הכל הוועדות שוות בתעסוקתן.

שאול יהלום: לעומת זאת, במקרה של מנהלי הסיעות אנחנו יוצרים משרה שאינה שווה בין כל הסיעות.

שאול יהלום: יכול להיות מצב שמנהלת סיעה גדולה תחלוק על זה שהיא צריכה לקבל אותה משכורת כמו מנהלת סיעה של שני חברי כנסת.

שאול יהלום: אנחנו טוענים שצריך להיות שוויון ביניהם.

שאול יהלום: לכן צריך לקבוע את המעמד הזה בחקיקה.

שאול יהלום: הבעיה השנייה היא הדעה הפוליטית.

שאול יהלום: אפשר באמת לשאול איך הכנסת משלמת משכורת לאנשים פוליטיים, כמו שזה היה לגבי העוזרים הפרלמנטריים ולכן החליטו שהם לא יכולים להיות עובדי כנסת.

שאול יהלום: כל הבעיות האלה מעידות שצריך להיות חוק, אחרת זה יהיה פרוץ.

שאול יהלום: אני מבין שזוהי מהפיכה מבחינת התקציב, כי יש 16 סיעות.

יוסי כץ: האם אין בחקיקה כזאת משום עקיפה של חוק מימון מפלגות?

אנה שניידר: ברגע שהכנסת מחליטה לחוקק חוק, היא תצטרך להתאים את החקיקה ואי אפשר לומר שחוק אחד הוא עקיפה של חוק אחר.

אנה שניידר: אתם המחוקקים יכולים להחליט שבנוסף למימון המפלגות, לפי חוק מימון מפלגות, סיעה מקבלת הוצאות כאלה ואחרות.

אנה שניידר: בזה אני לא רואה בעיה, אבל צריך לשקול אם נכון לעשות זאת ויכול להיות שצריך להתייעץ עם אותה ועדה שקובעת את יחידת המימון, על מנת שהדברים יהיו מתואמים.

אנה שניידר: בעקבות דבריו של חבר הכנסת יהלום, אני מבקשת לשאול: בהצעה יש קריטריון שרק סיעה שיש לה שני חברים ומעלה יכולה למנות מנהל סיעה.

אנה שניידר: נניח שיוחלט שבאמת תהיה דיפרנציאציה בשכר לפי גודל הסיעה - - -

שאול יהלום: אני לא מציע דיפרנציאציה, אלא שוויוניות.

אנה שניידר: כלומר, מנהלת סיעת הליכוד תקבל בדיוק כמו סיעה בת שני חברי כנסת?

שאול יהלום: כן.

אנה שניידר: מה יקרה עם אותן סיעות שהן סיעות יחיד, לא יהיה להן מנהל סיעה?

יוסי כץ: מדוע נקבע רף של שני חברי כנסת ולא של שלושה או יותר?

שאול יהלום: את מנהלי הסיעות צריך בין השאר כדי שינהלו דרך חברי הכנסת.

שאול יהלום: אם יש חבר כנסת אחד, הם מיותרים.

אנה שניידר: לסיעת יחיד לא תהיה עזרה מינהלית?

שאול יהלום: זה יהיה תמריץ לא להתפלג.

יוסי כץ: כמה זמן אתם צריכים כדי לנסח הצעת חוק מסודרת שתענה על כל הבעיות?

אנה שניידר: שבועיים-שלושה.

זהבה גלאון: אני מבקשת להעיר כמה הערות טכניות.

זהבה גלאון: אני רוצה לתמוך ולהצטרף לדבריו של חבר הכנסת שאול יהלום.

זהבה גלאון: אני רואה עין בעין את הדברים שהוא אמר.

זהבה גלאון: אין ספק שכשבאה הצעה כזאת, שהיא לא במסלול הקבוע של מה שהכנסת הורגלה, זה יוצר איזשהם חששות תקציביים, ובצדק, למרות שאני בטוחה שאם נשמע את הנתונים אז נראה שלא כצעקתה.

זהבה גלאון: אתמול אמר לי עיתונאי שעד לפני כמה שנים בכלל לא היו ועדות חקירה בכנסת ופתאום בשנים האחרונות יש אינפלציה של ועדות חקירה והכנסת לא הורגלה.

זהבה גלאון: המציאות יצרה איזשהו צורך לעגן את מעמדם של מנהלי הסיעות.

זהבה גלאון: אני לא חושבת שיש חולק על זה.

זהבה גלאון: אני גם חושבת שצריך ליצור הלימה בין חוק מימון מפלגות לחוק הזה שיהיה.

זהבה גלאון: לכן אני בכלל לא נכנסת לפרטי החוק.

זהבה גלאון: אין לי ספק שהלשכה המשפטית תעשה כאן עבודה נכונה בתיאום עם מי שייבחר על ידי מנהלי הסיעות.

זהבה גלאון: לא דומה העסקתם של העוזרים הפרלמנטריים להעסקתם של מנהלי הסיעות.

זהבה גלאון: להגיד שהם עושים עבודה פוליטית, זה נכון בחלקו.

זהבה גלאון: הם קודם כל עובדים בסיעה שהיא כמובן מייצגת אג'נדה פוליטית.

זהבה גלאון: העבודה שלהם היא עבודה שהיא עבודת כנסת ולכן נוצר כאן מצב קצת מוזר.

זהבה גלאון: יש מי שמעמדם מעוגן – עוזרים פרלמנטריים, מנהלי ועדות וכו' – וכך זה צריך להיות גם לגבי מנהלי הסיעות.

זהבה גלאון: לא עולה בדעתי שהייתי מסתדרת בכנסת יום אחד בלי מנהלת הסיעה, כך גם בכל הסיעות האחרות.

זהבה גלאון: אנחנו מדברים על אנשים שעבודתם ידועה וזה לא משהו אמורפי שעכשיו באים לעגן דבר חדש.

זהבה גלאון: מדובר באנשים שעובדים שנים, שעושים עבודה רבה.

זהבה גלאון: אני חושבת שאפשר להיות קצת יותר גמישים – לא ביחס לחוקים או לאיך שהדבר הזה עומד בקריטריונים – מבחינת התפיסה של מה שהיה עד עכשיו לעומת מה שיהיה מעכשיו.

זהבה גלאון: אני חושבת שזה נכון וזו צעידה עם הזמן.

יוסי כץ: אני מבקש מחשב הכנסת שיכין במהלך השבועיים של הכנת הנושא מבחינה משפטית מה המשמעות התקציבית של חוק כזה – איזו תמיכה ניתנת היום לסיעות ומה המשמעות של זה מבחינת החוק.

שאול יהלום: זה לא שייך לתמיכה של הסיעות.

זהבה גלאון: אנחנו מדברים על מעמד.

יוסי כץ: אם בהצעת החוק כתוב שכל סיעה רשאית למנות מנהל סיעה ומעמדו ותנאי העסקתו ייקבעו על ידי ועדת הכנסת, אני רוצה לדעת מה המשמעות הכספית של דבר כזה.

שאול יהלום: אני חושב שההנחיה לחשב צריכה להיות שיבדוק את זה כך שזה יהיה דומה לשכר של מנהלי הוועדות.

יהושע שופמן: אני לא רוצה לדבר על המהות – לא על המעמד ולא על השכר – אלא רק על האכסניה.

יהושע שופמן: שאלה גדולה היא אם צריך חקיקה ראשית כדי לעגן מעמד של סוג מסוים של עובדי כנסת.

יהושע שופמן: יש בשירות המדינה גם עוזרי שרים או יועצים פוליטיים.

יהושע שופמן: איש לא היה מעלה על דעתו להכין חוק יועצים פוליטיים לשרים.

יהושע שופמן: הדבר מעוגן בתקשי"ר.

יהושע שופמן: יש עובדים שצריכים לקבל בנפרד ויש עובדים שלא.

יהושע שופמן: יש עובדים שהולכים ובאים עם השר.

יהושע שופמן: ברור לחלוטין שזה לא תפקיד סטטוטורי.

יהושע שופמן: זה תפקיד מוכר בשירות המדינה.

יהושע שופמן: בכנסת, יושב ראש הכנסת הוא בעצם כמו נציב שירות המדינה ולכן אני לא רואה כל קושי.

יוסי כץ: כלומר, אתה טוען שאין שום סיבה שוועדת הכנסת לא תקבע כללים מבלי לעגן את זה בחקיקה ראשית.

אנה שניידר: זה לא פותר אותנו מלהמליץ על כלים.

תומר רוזנר: אני מצטרף למה שאמר עו"ד שופמן.

תומר רוזנר: אני רוצה להוסיף שלמיטב ידיעתי אין בחקיקה עיגון של מעמד של עובדים כאשר נקבע ששכרם ותנאי העסקתם ייקבעו על ידי איזשהו גוף סטטוטורי.

תומר רוזנר: הדבר היחיד שנקבע בחקיקה לגבי עיגון שכר ומעמד, זה לגבי נבחרי ציבור – שופטים, חברי הכנסת, שרים.

תומר רוזנר: זה מצב שלא מוכר בחקיקה שתנאי עבודתו של עובד ייקבעו בחקיקה.

תומר רוזנר: דבר נוסף, יש כאן התערבות ביחסים החוזיים – ביחסי עובד מעביד, בין מעסיק לעובד.

תומר רוזנר: כלומר, לגבי עובדי הכנסת ועובדי המדינה בכללם, תנאי ההעסקה נקבעים בעיקר בהסכמים קיבוציים שנעשים בין המדינה להסתדרות.

תומר רוזנר: הקביעה שוועדת הכנסת תקבע תנאי העסקה של עובד מסוים כזה או אחר היא התערבות.

תמר גוז'נסקי: אני חושבת שיש לנו עניין רב בהעלאת רמתם ויציבותם התעסוקתית של מנהלי הסיעות.

תמר גוז'נסקי: היה טוב מאוד שהכנסת תדאג לרמתם.

תמר גוז'נסקי: כמו כן, מנהלי הסיעות קובעים במידה מכרעת מה שקורה בכנסת.

תמר גוז'נסקי: כל המערכת של היחסים בין הסיעות וכל מיני הצעות וכל מה שמוטל על חבר הכנסת לעשות, הכל עובר דרך מנהל הסיעה.

תמר גוז'נסקי: לגבי הקביעות - אני חושבת שיש לנו עניין רב שבגלל שחברי הכנסת באים והולכים, העוזרים באים והולכים, שיהיה פה איזה עמוד שדרה שעובר ונמשך כל הזמן.

תמר גוז'נסקי: אני חושבת שזה רק טוב לכנסת.

יוסי כץ: אני רוצה לסכם את הדיון.

יוסי כץ: אין לי ספק שהעבודה של מנהלי הסיעות היא עבודה חשובה, בוודאי לסיעות, אבל קודם כל לכנסת, משום שככל שרמתו של מנהל הסיעה גבוהה יותר, איכות ביצוע עבודתו טובה יותר.

יוסי כץ: אין ספק שזה מסייע לניהול תקין יותר של החיים הפרלמנטריים.

יוסי כץ: לכן, בעובדה שמעגנים את מעמדם של מנהלי הסיעות באיזושהי דרך, צריך להיות לזה גם דבר משלים והוא שמירה על איכות עבודתם ועל רמתם של מנהלי הסיעות.

יוסי כץ: לא מדובר רק באתיקה, אלא השתלמויות וגם בקיאות בכל מה שקשור בהליכים הפרלמנטריים ועוד דברים נוספים שהכנסת תצא נשכרת מהשיפור במעמדם.

אנה שניידר: אולי גם קבלתם באמצעות מכרז.

יוסי כץ: אם תשאלו אותי בהחלט יש מקום לקבוע תנאי כניסה ברמה מסוימת, עם התחשבות במצב הקיים.

תמר גוז'נסקי: זה עניין של הסיעות.

יוסי כץ: אפשר גם ללמוד מהנושא של היועצים הפוליטיים של השרים או ממלאי תפקידים אחרים, כדי למצוא פתרון מתאים, לאו דווקא באמצעות חקיקה.

יוסי כץ: אני מציע לדחות את הדיון בשבועיים ולאפשר למחלקה המשפטית לנסות למצוא פתרון שיהיה מקובל גם על ראשי הסיעות, שבאו עם הבקשה הזאת, ושגם ייתן ביטוי לדברים הרציניים שעומדים מאחורי העניין ושלא יתפרש כאילו אנחנו מנסים לנצל את כוחה של הכנסת כדי להעביר עוד תקציבים ולפתור איזושהי בעיה כספית כזאת או אחרת של הסיעות.

יוסי כץ: צריך שיינתן ביטוי לרצון שלנו להקנות מעמד ולשפר את איכות התפקיד.

זהבה גלאון: אני תומכת בהצעה שלך, אבל מכיוון שהכנסת יוצאת לפגרה אני מציעה לצמצם את לוח הזמנים ולהקדים את הדיון הבא.

יוסי כץ: שבועיים נראה לי סביר.

יוסי כץ: לגבי הנושא של טענת נושא חדש, חבר הכנסת יאיר פרץ מבקש לדחות את הדיון בנושא בשבוע, כדי לאפשר לו לבוא בדברים עם יושב ראש ועדת הכלכלה.

יוסי כץ: אני נעתר לפנייה.

יוסי כץ: בעוד שבע דקות תתקיים ההצבעה על הבקשה להקדמת דיון.

יוסי כץ: (הפסקה)

יוסי כץ: אני מחדש את הדיון.

יוסי כץ: מאחר שאין קוורום של תשעה חברי כנסת, אני נועל את הישיבה.

יוסי כץ: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.

יוסי כץ: - - - - -