ועדת הכנסת, כנסת 15, פרוטוקול מספר 289, 2002-03-05 09:00

יוסי כץ: שלום לכולם.

יוסי כץ: אנחנו דנים בפנייתו של ח"כ פורז בשאלת הנושא החדש.

יוסי כץ: אתמול נשמעו האשמות חמורות מאוד מצדו של שר התקשורת כלפי משרד המשפטים.

יוסי כץ: הטענה הייתה שמשרד המשפטים התרשל משום שנמנע מלהגיב על הצעת חוק ששר התקשורת העביר אליו בנושא מעבר משיטת הזיכיונות לשיטת הרישיונות.

יוסי כץ: ההצעה הועברה ביום 14 בינואר השנה.

יוסי כץ: שר התקשורת דיבר בצורה חריפה מאוד.

יוסי כץ: הודעתי שלאור חילוקי הדעות בין המשרדים אינני מוכן שהכביסה המלוכלכת של משרדי הממשלה תתנקה כאן.

יוסי כץ: מצבים שבהם שר אחד מביע עמדה אחת ושר אחר מביע עמדה שסותרת באופן מוחלט את עמדתו של השר האחר אינם תקינים ואינם מקובלים.

אפי אושעיה: זה מחזה מביש.

שאול יהלום: אם הממשלה מתפוררת, מה זה מעניין אותנו?

יוסי כץ: מה שתמוה הוא שכמעט תמיד חילוקי הדעות הללו הם בנושא התקשורת.

יוסי כץ: בדרך כלל הם אינם נוגעים לתחומים אחרים.

יוסי כץ: הזמנתי את היועץ המשפטי לממשלה לדיון היום, ואני מבין שהוא לא היה יכול להגיע.

יוסי כץ: הוא ביקש מעו"ד יהושע שופמן, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, להופיע כאן.

יוסי כץ: אני מבקש ממנו להסביר לנו את הדברים מנקודת המבט של משרד המשפטים.

יוסי כץ: היועצת המשפטית לכנסת תביע את עמדתה בצורה ברורה.

יוסי כץ: אני מבקש להבהיר שהייעוץ המשפטי של הכנסת איננו יכול להתייחס לתקינות הליכי החקיקה בתוך הממשלה.

יוסי כץ: הוא יכול להתייחס לשאלה האם מדובר בנושא חדש וכו', אולם הוא אינו יכול לחוות את דעתו על תקינות הליכי החקיקה בשלב של הממשלה.

אפי אושעיה: אתמול אמר היועץ המשפטי לממשלה שהחוק שיעבירו לא יהיה בגיץ.

אפי אושעיה: הוא מערער על הסמכות שלנו ואומר שהדברים לא יעברו בבג"ץ.

אפי אושעיה: לפני שנתחיל לדון בכך, אני מבקש לקבל ייעוץ משפטי.

אברהם פורז: זה יעבור בבג"ץ.

מדובר בשני נושאים: עו"ד רובינשטיין מטפלת בנושא ישירות, והיא יכולה להתייחס לדברים.

מדובר בשני נושאים: היה מסמך שהוכן במשרד עורכי דין, והוא הועבר אלינו בלי בדיקה של הלשכה המשפטית של משרד התקשורת.

מדובר בשני נושאים: כלומר, משרד המשפטים לא קיבל מסמך של משרד התקשורת שהוא תזכיר חוק.

מדובר בשני נושאים: יש דרכים מסודרות לחקיקה - ואני מסכים עם ח"כ אושעיה שהליכי החקיקה בממשלה אינם נוגעים לדיון בוועדה כאן.

מדובר בשני נושאים: על המשרד הרלוונטי להפיץ תזכיר חוק, ועל משרדי הממשלה האחרים להתייחס לכך.

מדובר בשני נושאים: כך נעשה לגבי כל המשרדים, וכך ייעשה גם הפעם.

נגה רובינשטיין: כבר לפני כמה שבועות הודיע שר התקשורת בוועדת הכלכלה שבכוונתו להעביר את נושא הרישיונות בהצעת חוק פרטית.

נגה רובינשטיין: זה איננו הליך חדש, לצערנו.

נגה רובינשטיין: אנחנו יודעים שהצעת חוק פרטית בנושא הרישיונות קיימת, אך לא ראינו אותה.

זבולון אורלב: אתמול היא הונחה על שולחן הכנסת.

נגה רובינשטיין: היועצת המשפטית של ועדת הכלכלה עברה על ההצעה הזאת, כך אני מבינה.

נגה רובינשטיין: אם הייתה דחיפות גדולה בנושא ואם היה רצון לקדם את ההליך בדרך התקינה, באמצעות שלוש קריאות, הייתה אפשרות לעשות זאת באמצעות הצעת חוק פרטית של ח"כ מציע.

נגה רובינשטיין: אנחנו מעוניינים שההליך בממשלה יתקיים כראוי.

נגה רובינשטיין: לא הופץ תזכיר למשרד המשפטים, וגם לא למשרדים רלוונטיים אחרים כמו משרד האוצר ומשרד המדע, התרבות והספורט.

שאול יהלום: החומר הגיע ממשרד פרטי.

שאול יהלום: האם משרד פרטי מעורב בחקיקה ממלכתית?

שאול יהלום: יש צורך בשקיפות, בגילוי נאות.

שאול יהלום: משרד פרטי מונחה על-ידי אינטרסים.

ראובן ריבלין: אסביר זאת.

ראובן ריבלין: לא נעשה שום דבר המנוגד לחוק.

ראובן ריבלין: משרד התקשורת איננו משרד המשפטים, והוא פועל רק בדרכים החוקיות.

יוסי כץ: אני מבקש להפסיק את חילופי הדברים הללו.

יוסי כץ: אתן לכולם לדבר.

יוסי כץ: אני קורא את ח"כ יהלום לסדר.

שאול יהלום: צריך לקרוא לסדר את מי שמכוון את הממשלה לפנות למשרדים פרטיים.

אנה שניידר: ראשית אני מבקשת להתייחס לדבריהם של ח"כ אושעיה ועו"ד שופמן.

אנה שניידר: מכתב היועץ המשפטי לממשלה איננו מכוון לכנסת.

אנה שניידר: המכתב מיועד לראש הממשלה, לשר המשפטים, לשר התקשורת, לשר התרבות, המדע והספורט, לשרה ציפי לבני ולמזכיר הממשלה.

אנה שניידר: הטענה היא שמכיוון שתזכיר חוק איננו קיים הליך החקיקה איננו תקין.

אנה שניידר: הדבר איננו מעניינה של הכנסת.

אנה שניידר: כל עוד הצעת החוק איננה לפני הכנסת, אין עניינה של הכנסת האם תזכיר חוק היה או לא היה.

אנה שניידר: המכתב של היועץ המשפטי לממשלה איננו מעלה ואיננו מוריד לנושא שאמור להיות נדון כאן, בוועדת הכנסת:

אנה שניידר: האם הרישיונות הם חריגה מגדר הנושא שנדון בוועדה המיוחדת לענייני חקיקה בתחום התקשורת.

יוסי כץ: אני מבקש להסביר, מנקודת מבטי כחבר הוועדה, מדוע הדברים רלוונטיים.

יוסי כץ: במצב של חילוקי דעות כאלה בין שניים או שלושה שרים בממשלה – וכאשר אין מדובר בהצבעה טכנית רגילה, כפי שכולנו יודעים – יש משמעות להתנהגותם של משרדי הממשלה.

אנה שניידר: נכון, אבל לא לנושא הנדון כאן.

אנה שניידר: לגופו של עניין, סעיף 120 לתקנון קובע שאם הוצע בוועדה תיקון להצעת חוק וחבר הוועדה או נציג הממשלה טוען שהתיקון המוצע חורג מגדר הנושא, הנושא מגיע לוועדת הכנסת ועליה להחליט לגביו.

אנה שניידר: זוהי החלטה פוליטית במהותה.

אנה שניידר: אבל אם שואלים אותי, כיועצת משפטית, מהו נושא חדש, יש לי מבחן ברור וחד לכך מבחינה משפטית: כל מה שאיננו נמצא בהצעת החוק, בחוברת הכחולה, הוא במהותו נושא חדש.

אנה שניידר: מטרתה של הצעת החוק בחוברת הכחולה היא להפיץ את הנושא לציבור, ושהציבור ידע במה מדובר.

אנה שניידר: לכן יש גם דברי הסבר.

אנה שניידר: אם תוך כדי הליך החקיקה מוסיפים נושאים שלא היו בחוברת הכחולה – מבחינה משפטית פורמלית אפשר לומר שמדובר בנושא חדש.

אנה שניידר: אולם אני מודה שאינני מצויה בפרטיה של הצעת החוק המסוימת הזאת.

אנה שניידר: לשם כך נוכחת כאן המשנה ליועצת המשפטית לכנסת, היועצת המשפטית של ועדת הכלכלה.

אנה שניידר: אשמח אם היא תביע את דעתה בנושא.

אפי אושעיה: אני סמוך ובטוח שעו"ד בנדלר תביא לפנינו סקירה משפטית ארוכה ומפורטת של הנושא.

אפי אושעיה: נפעל על-פי חוות הדעת שיימסרו.

אפי אושעיה: אתמול באתי להצביע בעד שיטת הרישיונות, וראיתי מסמך שבו היועץ המשפטי לממשלה מזהיר שהצעת החוק שנעביר לא תעמוד במבחן הבג"ץ.

אפי אושעיה: גם אם המסמך לא היה מכוון אלינו, אני מתייחס בחרדת קודש למסמך של היועץ המשפטי לממשלה.

אפי אושעיה: זוהי אזהרה ברורה מבחינתי.

ראובן ריבלין: לא כתוב שהדבר לא יעמוד בבג"ץ.

ראובן ריבלין: הם, בשם החוק, יכולים לומר הכול.

ראובן ריבלין: הם גם יכולים להפעיל את המשטרה.

אתי בנדלר: בהמשך לדבריה של היועצת המשפטית לכנסת אני מבקשת לפרט עוד את הדברים.

אתי בנדלר: במסגרת הדיונים שנערכים בוועדה המיוחדת לענייני תקשורת שהכנסת מינתה העלה יו"ר הוועדה, ח"כ פורז, שתי הצעות שלא היו כלולות בהצעת החוק הממשלתית.

אתי בנדלר: נטענה לגביהן טענת נושא חדש.

אתי בנדלר: העניין האחד הוא מעבר משיטת הזיכיונות לשיטת הרישיונות בחוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו; העניין האחר הוא הארכת תוקף הזיכיונות בערוץ השני עוד בשנה נוספת.

אתי בנדלר: ועדת הכנסת מתבקשת להכריע מהו נושא חדש.

אתי בנדלר: סעיף 119 לתקנון קובע שוועדה שמכינה הצעת חוק לקריאה שנייה ושלישית רשאית להכניס בה תיקונים ושינויים ככל שנדרש להשלמת החקיקה, ובלבד – וכאן הסייג – שלא תהיה חריגה מגדר הנושא.

אתי בנדלר: "נטענה טענת חריגה מגדר הנושא", והטענה הזאת יכולה להיטען או על-ידי נציג ממשלה או על-ידי חבר כנסת, "מועברת ההכרעה לוועדת הכנסת".

אתי בנדלר: עליי להקדים ולומר שמבחינת תקינות הליכי החקיקה הייתי מרגישה הרבה יותר טוב לו היו מונחות לפנינו הצעות חוק שמתייחסות באופן ברור לסוגיות הללו.

אתי בנדלר: אולם זה איננו המצב.

אתי בנדלר: ולכן השאלה היא האם בכל זאת אפשר לדון בסוגיות הללו במסגרת תיקונים להצעת החוק המונחת לפני הוועדה.

אתי בנדלר: כדי לדעת מהו נושא חדש יש לברר מהו נושא.

אתי בנדלר: זהו מושג מאוד לא חד-משמעי.

אתי בנדלר: במקרים מסוימים ברור שמדובר באותו נושא, או שברור בעליל שאין מדובר באותו נושא, כמו למשל כמה תיקונים שהתקבלו במסגרת הסתייגויות לחוק ההסדרים – אך לא אכנס לנושא הזה.

אתי בנדלר: כלומר לכאורה, מבחינה מהותית, היה ברור אז שאין מדובר באותו נושא אלא בחריגה, ובכל זאת ועדת הכנסת החליטה שאין מדובר בחריגה.

אתי בנדלר: רוב הנושאים נמצאים בתחום האפור, בין הקצוות.

מיכאל איתן: מה שם החוק שאנחנו דנים בו?

מיכאל איתן: כלומר, הנושאים הם בגדר שם החוק.

שאול יהלום: מעצם המילה "חוק", הכול יכול להיכלל שם.

אתי בנדלר: בג"ץ 4513/97 של עליאן אבו ערער ואחרים, הוא פסק הדין המנחה בנושא זה ואליו אתייחס.

אתי בנדלר: גם היועץ המשפטי התייחס אליו במכתבו לחברי הממשלה.

אתי בנדלר: כב' השופט אור אומר שם: 12.

אתי בנדלר: "המונח 'נושא' סובל מהבחינה הלשונית רמות הפשטה שונות.

אתי בנדלר: רמת ההפשטה מכתיבה את המובן ואת מרחב ההתפרשות של ההוראה.

אתי בנדלר: המונח 'נושא' עשוי להתייחס לתחום משפטי מסוים – למשל דיני חוזים; הוא עשוי להתייחס לסוגייה באותו תחום אשר עומדת על הפרק – למשל דיני הפגמים במחיקת חוזה; הוא עשוי להתייחס לשאלה ספציפית עוד יותר – למשל עילת הטעות שבחוק החוזים.

אתי בנדלר: ככל שדרגת ההפשטה היא נמוכה יותר, כן תתייצב כל שאלה לעצמה; ככל שדרגת ההפשטה גבוהה יותר, כן יתרחב היקפה של הסוגייה".

ראובן ריבלין: זה בדיוק מתאים לכאן.

אתי בנדלר: מדוע אין רוצים לאפשר להכניס הסדרים חדשים שזכרם לא בא בהצעת החוק שפורסמה?

אתי בנדלר: בית המשפט אומר בנושא זה: "סמכות זו של הוועדה אינה בלתי מוגבלת.

אתי בנדלר: נקבע לה סייג המונע מן הוועדה לחרוג מן הנושא של הצעת החוק.

אתי בנדלר: תכליתו של סייג זה למנוע 'הגנבה' של הוראות והסדרים אשר לא נכללו בהצעת החוק ולא נתקבלו בקריאה ראשונה בכנסת, ובשל כך לא נתקיים לגביהם דיון ציבורי פתוח בכנסת כמו גם מחוצה לה…".

אתי בנדלר: כלומר המטרה היא הפומביות.

אתי בנדלר: בית המשפט מזכיר בהמשך שהדיונים בוועדות הכנסת אינם פומביים, כך בהתאם לתקנון הכנסת.

אתי בנדלר: במקרה דנן אני חייבת לומר שהדיונים בוועדה המיוחדת הם דוגמה לדיונים פומביים בצורה המרבית שידועה לי.

אתי בנדלר: בדיוני הוועדה המיוחדת החדר מלא מפה לפה.

אתי בנדלר: אין גוף שיש לו מה לומר בנושא שאיננו מגיע לדיוני הוועדה.

זבולון אורלב: כך גם בנושא הרישיונות?

אתי בנדלר: אם ידונו בנושא הרישיונות, אין ספק שכן.

אתי בנדלר: אין בכך תחליף לפרסום הצעת חוק, אבל אם ועדת הכנסת תחליט בסופו של דבר שאין מקום לטענת נושא חדש, בהחלט לא תהיה כאן הגנבה.

אתי בנדלר: אזכיר כמה נושאים עיקריים בפרק יא לחוק התקשורת, בקיצור נמרץ: איחוד המועצות של הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו, כך לפי חוק הרשות השנייה –המועצה לשידורי כבלים ולוויין לפי חוק התקשורת; הזיכיונות לשידורי רדיו בערוץ השני; מתן אפשרות לזכיינים בערוץ השני ובערוץ השלישי להתמזג; פרסום מכרז אחד בלבד בערוץ השני – אני מבהירה שהזיכיונות שם אמורים לפקוע בנובמבר 2003.

יוסי כץ: מבחינה משפטית, מה מונע מהממשלה לגבש בתוך 45 יום הצעת חוק ולהביא אותה לקריאה ראשונה מייד אחרי הפגרה?

זבולון אורלב: אין כל מניעה.

מיכאל איתן: גם חברי הכנסת יכולים לעשות זאת.

אתי בנדלר: אין מניעה שתובא הצעת חוק ממשלתית לפני הכנסת.

השופט אור: בין הנושאים שהצעת החוק מתייחסת אליהם בעליל, כפי שהזכרתי, גם איחוד הזכיינים בערוץ השני.

השופט אור: חברי הכנסת צריכים להצביע בשאלה האם ראוי לאפשר לזכיינים להתמזג.

השופט אור: הצעת החוק הממשלתית יצאה מתוך הנחה שקיימת תחרות בשוק הפרסומת המסחרית.

השופט אור: כולנו יודעים מה מצבו של הערוץ השלישי כרגע.

השופט אור: השאלה היא האם תתקיים תחרות לוטה בערפל.

השופט אור: האם באמת ראוי לחייב את חברי הכנסת להחליט החלטות למרות שלטענתם כרגע אינם מסוגלים לעשות זאת, לאור המצב הנוכחי?

השופט אור: אי-אפשר להתעלם מהשאלה הזאת.

השופט אור: והאם יש טעם לפרסם מכרז חדש אם אכן עוברים לשיטת הרישיונות?

השופט אור: לדעת חלק מחברי הכנסת השאלות כרוכות אלה באלה.

יאיר פרץ: האם זהו נושא חדש או לא נושא חדש?

אתי בנדלר: לדעתי, ועדת הכנסת רשאית להחליט שאין מדובר בנושא חדש והחלטה כזאת יכולה לעמוד במבחן בג"ץ.

ציפי לבני: מה לגבי ההפך?

ציפי לבני: יש להציג גם את הטענה האחרת.

אתי בנדלר: בוודאי שאפשר גם לטעון שמדובר בנושא חדש.

אתי בנדלר: אני מנסה לומר שכפי שאפשר לטעון באופן חד-משמעי שמדובר בנושא חדש, כן אפשר לטעון באותה מידה של התלהבות גם את הטענה הנגדית.

יוסי כץ: תודה.

יוסי כץ: אני מתנצל אולם עליי להגביל את הדוברים בזמן.

יוסי כץ: אני מבקש ששר התקשורת ידבר שתי דקות, הוא דיבר גם בישיבה הקודמת.

ראובן ריבלין: היו"ר יכול להפסיק אותי כשימצא לנכון לעשות כן.

יוסי כץ: אחרי שר התקשורת ידבר שר המדע, התרבות והספורט.

יוסי כץ: אתמול בלילה הודיעה לי השרה ציפי לבני שהיא מייצגת כאן את האוצר וייצגה את האוצר במהלך כל הדיונים בכנסת בנושא חוק ההסדרים (תקשורת).

יוסי כץ: אחר כך ידברו חברי הכנסת.

יוסי כץ: אני מבקש מהשרים לקצר.

ציפי לבני: אני מבהירה שאני בעלת סמכויות שר האוצר בנושא זה.

ציפי לבני: סמכויות שר האוצר מצויות בידיי לנושאים הללו.

ציפי לבני: שר האוצר איננו מטפל בנושא זה.

שאול יהלום: זה בסדר גמור.

שאול יהלום: אבל מדוע יש כל כך הרבה דעות בתוך הממשלה?

ראובן ריבלין: אני שר התקשורת, ואם חלילה ייגרם נזק חמור או בלתי הפיך כלשהו לתקשורת – אני אצטרך לשאת באחריות הפרלמנטרית וכנראה גם להתפטר.

ראובן ריבלין: כל שאר המשרדים שנותנים עצות, כמו משרד המשפטים, משרד האוצר ומשרד התרבות – יהיו נספחים לתוצאה.

לעו"ד שופמן: בממשלה הוחלט לעבור לשיטת הרישיונות.

לעו"ד שופמן: כאשר דנו באפשרות לפעול בינתיים בשיטת הזיכיונות, רבים מחברי הכנסת שאלו מתי יהיה אפשר לעבור לשיטת הרישיונות.

לעו"ד שופמן: השבתי: מייד, או לכל המאוחר עד סוף שנת 2003.

לעו"ד שופמן: נאמר אז שאין טעם להתחיל בעוד זיכיון בשנת 2004, משום שעל-פי החלטת הממשלה בסוף שנת 2003 יהיה אפשר לתת רישיונות.

לעו"ד שופמן: הממשלה הרי קיבלה כבר החלטה.

לעו"ד שופמן: המשנה ליועץ המשפטי לממשלה במשרדו של עו"ד שופמן, עו"ד לחמן-מסר, אמרה שהפעילות תהיה לפי שיטת הזיכיונות.

לעו"ד שופמן: בזיכיונות היא רוצה למנוע משני זכיינים להשתתף במכרז, וזאת כוונתה, כפי שהובהרה בצורה הברורה ביותר לפני ועדה זו.

לעו"ד שופמן: היא הסכימה, למשל, שעיתון "הארץ" יוכל להשתתף במכרזים, אולם עיתונים אחרים לא יוכלו לעשות כן.

לעו"ד שופמן: היא מסכימה לתת ארכה לזיכיון בערוץ אחד, אך לא בערוץ אחר – שם הדבר יהיה בלתי חוקתי, לטענתה.

לעו"ד שופמן: היא גם אמרה בצורה מפורשת: אנחנו נדאג שתזכיר החוק לא יהיה שנתיים.

לעו"ד שופמן: אני מעיד כאן.

לעו"ד שופמן: פתאום היא הוסיפה ואמרה: אלא אם כן שר התקשורת חכם ויבקש להזמין תזכיר הצעת חוק והצעת חוק ממשרד פרטי.

לעו"ד שופמן: לא ביקשתי ממשרד פרטי לעשות זאת.

לעו"ד שופמן: מי שמגיש את הצעת החוק היא הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו.

לעו"ד שופמן: היא דואגת להביא הצעות חוק ומשתמשת לשם כך בשירותיהם של עורכי דין פרטיים.

לעו"ד שופמן: הדבר נעשה מפעם לפעם על-ידי הממשלה.

לעו"ד שופמן: משרד עו"ד אברמסון, שאיננו נגוע בנושא ואיננו מייצג איש מהכוחות הפועלים בשטח, הכין לערכתי תזכיר לתפארת.

לעו"ד שופמן: אני שר חדש.

לעו"ד שופמן: לא הבנתי שעליי להגיש גם תזכיר.

לעו"ד שופמן: העברתי את החומר ליועצים המשפטיים שלי.

לעו"ד שופמן: גם הם, משום מה, יועציו המשפטיים של היועץ המשפטי.

לעו"ד שופמן: חלילה לי מלדבר על סימביוזה: על סימביוזה בתקשורת מדברים הרבה.

לעו"ד שופמן: שם עדיין לא מצאתי סימביוזה, אך במקומות אחרים יש סימנים מובהקים לכך.

לעו"ד שופמן: מעבר לכך, ביום 14 בינואר 2002 העברנו למשרד המשפטים את החומר.

לעו"ד שופמן: החומר לא הגיע לשר.

לעו"ד שופמן: לפני שבוע הופיע השר לפני ועדת הכנסת ואמר שאם תוגש בקשה לרישיונות, הוא יאפשר זאת מייד.

לעו"ד שופמן: אמרתי לשר שהחומר הוגש והוא השיב שהחומר לא הגיע אליו.

לעו"ד שופמן: שלחתי לו שוב את החומר.

לעו"ד שופמן: ביום 14 בפברואר החומר נשלח שוב.

לעו"ד שופמן: עברו מאז שלושה שבועות.

לעו"ד שופמן: יש שם אנשים המבקשים לעשות פיליבסטר ככל יכולתם.

אפי אושעיה: אם כך זה חמור מאוד.

יהושע שופמן: נכון.

ראובן ריבלין: אני כעת ברשות דיבור, אינני בחקירת משטרה היום.

ראובן ריבלין: אני מתרגש בגלל הדמוקרטיה הישראלית.

ראובן ריבלין: אני יוצא מדעתי.

ראובן ריבלין: אספר מה שקרה.

ראובן ריבלין: דיברנו על מכרזים.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת שאלו האם המכרז יהיה רלוונטי, והתשובה שניתנה הייתה שלילית, כי הרי אם יש רישיונות, המכרז איננו רלוונטי.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת ביקשו להעביר את ההצעה הזאת.

ראובן ריבלין: היא איננה מתייחסת לתנאי הרישיון – אלה יבואו כדבר דבור על אופניו, תפוחי זהב במשכיות כסף, לפני הוועדה.

ראובן ריבלין: נכון שיש שיטה שיו"ר ועדת הכלכלה יצר, שלפיה כאשר הממשלה מגישה הצעת חוק מוגשת גם הצעת חוק פרטית במקביל.

ראובן ריבלין: אלה דברים שיש בהם הרבה רבותא: חוק התקשורת שכולנו גמרנו עליו את ההלל טופל באופן כזה.

ראובן ריבלין: ומשרד המשפטים עושה פלסתר מחוק התקשורת, וכך גם משרדים אחרים.

ראובן ריבלין: ביולי כולם שמחו שהחוק הושלם אך עד היום לא נותנים לנו להפעיל אפילו סעיף אחד בו.

ראובן ריבלין: נשאלנו שאלה ברורה.

ראובן ריבלין: אמרתי שנושא הרישיונות רלוונטי לחלוטין, משום שאי-אפשר להחליט היום על דרך כלשהי בתקשורת מבלי ששיטת ההפעלה תיקבע.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: לא אוציא הגה מכאן ולהבא.

יוסי כץ: תודה.

יוסי כץ: ראשית אני שמח שהשר ריבלין ציין את ההתפטרות כאפשרות בעקבות הסקת מסקנות.

זאב בוים: ח"כ כץ תופר חליפה?

ראובן ריבלין: כעונש, זה יהיה ח"כ פורז.

מתן וילנאי: ראשית שר התקשורת ואני גדלנו באותה שכונה.

מתן וילנאי: הוא מבוגר ממני כמה שנים, והיה הגיבור של השכונה כי היה הראשון שחזר הביתה ודרגות קצונה על כתפיו.

מתן וילנאי: שנית, ראיתי שהייתה התלהבות משיעור הצפייה בערוץ השלישי בפארמה – 20% צפייה.

מתן וילנאי: זאת הייתה אחריות אישית שלי.

מתן וילנאי: הקבוצה לא התכוונה להגיע, ובפעם הראשונה והאחרונה בחיי כתבתי שאני מתחייב אישית לביטחון השחקנים.

מתן וילנאי: הבוקר היה פיגוע בתל-אביב – איך הייתי יכול להתחייב לדבר כזה?

מתן וילנאי: אולם התחייבתי, כי הבנתי את המשקל של הדברים.

מתן וילנאי: התקשרתי לידידי מפקד מחוז תל-אביב, ואמרתי לו שראשי בידיו: אם יקרה משהו לשחקנים אני אתפטר.

מתן וילנאי: אגב יש לי יתרון על כל הנוכחים כאן:

מתן וילנאי: אני כבר התפטרתי כשהיה צורך בכך.

צבי הנדל: אני אומר לשר, מתוך אהבה אליו, שאיננו יודע על מה הוא מדבר.

מתן וילנאי: ח"כ הנדל ואני בילינו יחד די זמן כדי שהוא ידע שאני יודע על מה אני מדבר.

נחמה רונן: מדוע לדעת השר תהיה פגיעה בעולם התרבות?

ראובן ריבלין: השר וילנאי יקבע את תנאי הסף לרישיונות.

ראובן ריבלין: לא אעשה דבר בלעדיו.

מיכאל איתן: אנחנו פתוחים לשכנוע.

יוסי כץ: אני מבקש שקט.

יוסי כץ: אי-אפשר לנהל כך דיון.

יוסי כץ: עד שלא יהיה שקט מוחלט השר וילנאי לא ידבר.

מתן וילנאי: אני שמח על הנוכחות המסיבית של חברי הכנסת בוועדת הכנסת – עוד לא ראיתי ועדה שיש בה נוכחות שכזאת.

מתן וילנאי: אני מברך על כך.

מתן וילנאי: אני מציע לכולם שלא להקל ראש בהשפעה של ערוצי הטלוויזיה השונים על החברה הישראלית ועל התרבות הישראלית.

מתן וילנאי: יש דיונים על ערוצים פורנוגרפיים ויש עוד דברים רעים.

מתן וילנאי: הטלוויזיה היא היום המחנך הראשי בעולם כולו, וגם בישראל.

מתן וילנאי: היא חשובה יותר מבתי הספר ומהמשפחה.

מתן וילנאי: לכן לי, שר התרבות, חשוב מאוד מה יהיה שם.

מתן וילנאי: מכיוון שיש לי ספק ביכולתן של האמנות והתרבות הישראלית לבוא לידי ביטוי בטלוויזיה – אני מודאג.

מתן וילנאי: לכולנו ברור שאפשר לקנות יצירה נפלאה ב-500 דולר, אך כדי לייצר יצירה ישראלית נפלאה נדרשים 150,000 דולר.

מתן וילנאי: זה כבר עניין אחר.

מיכאל איתן: מה ההבדל בין זיכיונות לרישיונות לעניין זה?

מיכאל איתן: אנחנו מסכימים לקבוע שמה שנעשה היום ייעשה גם בשיטת הרישיונות.

זבולון אורלב: יש הבדל גדול בין השיטות.

זבולון אורלב: נדבר על כך בהצעת החוק.

אפי אושעיה: שר התקשורת אומר שמה שניתן עד עכשיו יהיה גם ברישיונות, ויותר, מה הבעיה?

זבולון אורלב: ח"כ אושעיה, אין הצעה כזאת.

ראובן ריבלין: אני מתחייב שאת תנאי הסף יקבעו ח"כ אורלב והשר וילנאי.

ראובן ריבלין: ראינו כמה שתנאי הסף עזרו בשיטת הזיכיונות.

מתן וילנאי: בכל הנושאים הללו יש לקיים דיון.

מתן וילנאי: שר התקשורת הביא את הנושא לממשלה, ורצה לקדם אותו ללא דיון.

מתן וילנאי: דעתו לא התקבלה.

מתן וילנאי: נאמר לו שההחלטה העקרונית היא לתמוך ברישיונות, אולם נדרש דיון בנושא.

מתן וילנאי: כל מה שאני מבקש הוא שהדיון הזה יתקיים.

ראובן ריבלין: בוודאי.

זבולון אורלב: אבל רצו לקיים הצבעה בלי דיון.

זבולון אורלב: למה הנושא הגיע לכאן?

אברהם פורז: הנושא נדון בוועדה במשך עשר שעות.

אברהם פורז: יש פרוטוקולים.

מתן וילנאי: הכנסת נמצאת שבוע לפני פגרת הפסח.

מתן וילנאי: אפשר לדון בשאלה האם מדובר בנושא חדש עד שיעלה עשן לבן אולם ברגע שיופץ תזכיר חוק סדור, הדברים יתקדמו.

מתן וילנאי: שר התקשורת טעה ולא ידע שעליו להפיץ תזכיר שכזה משום שהוא שר חדש.

מתן וילנאי: אולם ברגע שהתזכיר יופץ, הנושא יידון בממשלה ובוועדת שרים לחקיקה, וההצעה תונח על שולחן הכנסת מייד בתחילת המושב הבא.

מתן וילנאי: זוהי דרך עניינית שפותרת את הבעיה.

מתן וילנאי: אפשר לדון בנושא עוד שלושה שבועות, אבל אם יוחלט על הפצת תזכיר חוק הנושא מייד יגיע לדיון בוועדת שרים לחקיקה בממשלה.

מתן וילנאי: יש התחייבות אישית של שר המשפטים בנושא זה.

מתן וילנאי: לאחר מכן יונח הנושא על שולחן הכנסת והיא תפעל לפי הבנתה, בתחילת מושב הקיץ.

אפי אושעיה: הממשלה מנהלת את ענייני הכנסת, זה לא תקין.

ציפי לבני: אם הכוונה שיש מחלוקת בממשלה – זה נכון.

יוסי כץ: אני מבקש להבהיר מדוע אני מקיים כאן דיון יסודי שבדרך כלל איננו מתקיים כשמדברים על נושא חדש.

יוסי כץ: אלה שמתנגדים למתן הקלות או לשינוי השיטה צריכים להבין במה מדובר; ואלה שתומכים בגישתו של שר התקשורת בוודאי צריכים להיות מעוניינים שההחלטה כאן תיפול בצורה הטובה ביותר ותעמוד גם במבחן משפטי.

ציפי לבני: אני מסכימה עם הערתו של ח"כ אושעיה.

ציפי לבני: הממשלה צריכה להציג את העמדה שהתקבלה בממשלה.

ציפי לבני: העמדה היא מה שמפורט בחוק ההסדרים שהכין משרד האוצר.

ציפי לבני: אין לי יומרות להיכנס לשיקולי משרד התקשורת.

ציפי לבני: במקרה זה אייצג את ענייני משרד האוצר, אולם עמדת הממשלה היא כפי שנכתב בחוק ההסדרים, והיא איננה כוללת הארכת הזיכיון של הרשות השנייה בשנה.

ציפי לבני: לכן טענו שמדובר בנושא חשד.

ציפי לבני: גם העניין הזה נדון כאן.

ציפי לבני: יש שני נושאים שלגביהם נטענה טענת נושא חדש.

מיכאל איתן: אולם חשוב להבהיר שאלה שני נושאים שונים.

מיכאל איתן: אפשר להביע בהם שתי עמדות שונות.

ציפי לבני: נכון.

ציפי לבני: הגישה שלנו היא שטענת נושא חדש קיימת לעניין הארכת הזיכיון בשנה אך לא לעניין המעבר לשיטת הרישיונות.

ראובן ריבלין: זוהי גם עמדתנו.

ראובן ריבלין: אני מתנגד לכל הארכת זיכיון.

ראובן ריבלין: אולם משרד המשפטים בודק מי מבקש את ההארכה, ולפי זה קובע האם אסור או מותר להאריך.

יוסי כץ: אני מבקש שקט.

יוסי כץ: זה לא הוגן.

ראובן ריבלין: אני מעיד.

ציפי לבני: אני מבקשת להגיב תגובה עניינית לנושא הארכת הזיכיון.

ראובן ריבלין: אתמול עו"ד רובינשטיין הסכימה להארכת הזיכיון לערוץ 10 בשנתיים.

יוסי כץ: אינני יודע אם יש תקדים לקריאה לסדר של שר.

אפי אושעיה: אין תקדים לממשלה שמתווכחת בסגנון שכזה בכנסת.

ציפי לבני: אולם מסתבר שבנושא הארכת הזיכיונות הממשלה מתנגדת פה אחד, כפי שאמר כעת שר התקשורת.

ציפי לבני: אני מבקשת להזכיר זאת לחברי הוועדה.

ציפי לבני: מטבע הדברים חוק ההסדרים נועד לעסוק בעניינים הבסיסיים שדורשים טיפול ותיקון.

ציפי לבני: חוק ההסדרים שהוגש כולל שורה של נושאים שנכנסו אליו בעיקר בגלל הדחיפות שלהם ובשל ההשלכה המשמעותית שתהיה לדברים אם הם לא יתוקנו – וכל בנוגע לפרק התקשורת, התוצאות יתבטאו בשוק התקשורת.

ציפי לבני: נושא איחוד הזכיינים נמצא לפני הוועדה המיוחדת אולם יו"ר הוועדה המיוחדת, כך אמר לי, כורך את הדיון הזה בשאלת הארכת הזיכיון.

ציפי לבני: אין בין שני הדברים ולא כלום.

ציפי לבני: בזמנו סוכם שבערוץ השני יהיו שלושה זכיינים, וזאת לצורכי תחרות פנימית או חלקית, כדי שלא יהיה מונופול.

ציפי לבני: כשהערוץ השלישי עמד לצאת לאוויר העולם הועלתה הטענה שגם שם יש צורך ביותר מזכיין אחד, וזאת כדי שזכייני הערוץ השני לא יבואו בטענות.

ציפי לבני: לא היה בכך צורך מבחינת הערוץ השלישי עצמו, אולם ההחלטה נועדה למנוע טענה חוקתית מצד זכייני הערוץ השני.

ציפי לבני: כשהממשלה נדרשה לשאלה האם להשאיר כמה זכיינים או לעבור לזכיין אחד, נאמר שאם השוק נפתח לתחרות, אין צורך לחייב כמה זכיינים בכל ערוץ.

ציפי לבני: לכן היה על דעת הממשלה שגם בערוץ השני וגם בערוץ השלישי יכול להיות זכיין אחד.

ציפי לבני: החלטנו שאין צורך בפיצול.

ציפי לבני: זאת הייתה דעה אחידה של הממשלה.

ציפי לבני: הוחלט שיש לקבוע את אותה קביעה לגבי שני הערוצים.

ציפי לבני: אולם הסתבר שהצעה זאת הייתה בעייתית מסיבות של הממונה על הגבלים עסקיים.

ציפי לבני: מאז התקבלה ההחלטה הסתבר שאין בפועל זכיינים בערוץ השלישי.

ציפי לבני: היו בג"צים, יש עדיין בעיות עם אחת החברות.

ציפי לבני: אין ספק שהאינטרס של המדינה, בממשלה ובכנסת, הוא ששידורי הערוץ השלישי ימשיכו להתקיים.

ציפי לבני: לכן חשבנו שנכון להסיר את המגבלה היום ולאחד גם את הזכיינים בערוץ השני, בדחיפות.

ציפי לבני: אם זה לא ייעשה כעת, עד הפגרה, עלול להיווצר מצב שהמסך יוחשך כתוצאה מחוסר החלטה.

ציפי לבני: אולם יו"ר הוועדה, ח"כ פורז, מתנה את ההסכמה לאיחוד במתן הטבה כלכלית נוספת: הארכה בשנה לזכייני הערוץ השני.

ציפי לבני: שמעתי היום שהוא התייחס גם לזכייני הערוץ השלישי.

ציפי לבני: אולם מבחינתי זה אותו דבר.

ציפי לבני: זוהי הארכה בשנה נוספת אחרי תום התקופה שקבועה בחוק ושנמצאת במכרז – כלומר, התקופה שהייתה ידועה מראש.

ציפי לבני: אין קשר בין הדברים.

ציפי לבני: יתרה מזאת, לגבי הערוץ השלישי, שנכנס מתוך ידיעה שבנובמבר 2003 ייערך מכרז חדש, רק ייגרם כאן נזק נוסף.

מכול בעיניי: מדובר במשאב שהוא נכס של המדינה, ולכן באתי כשר האוצר לעניין הזה לומר לכנסת שלא תאריך את הזיכיון.

מכול בעיניי: ואני מבקשת מיו"ר הוועדה המשותפת שלא יכרוך את איחוד הזכיינים בנושא זה.

אברהם פורז: טלוויזיה מסחרית יכולה גם להפסיד כסף.

אברהם פורז: לפני חודשיים חשבנו שהערוץ השלישי הוא מכונה להדפסת כסף, אך התבדינו.

אברהם פורז: עוד מעט הם יבקשו סובסידיה.

ציפי לבני: אני מבקשת מח"כ פורז שלא לכרוך את הארכת הזיכיון ברשות השנייה בנושא אחר.

אברהם פורז: רוצים לקבור גם את הערוץ השני.

אברהם פורז: שהכול ימות.

ציפי לבני: אין לי עניין לקבור איש.

ציפי לבני: אני רוצה שהחוק יתקיים.

זבולון אורלב: בינתיים אתה קובר את הערוץ השלישי, ח"כ פורז.

זבולון אורלב: אתה מעכב את האיחוד שם.

איתן כבל: גם אם ח"כ פורז היה רוצה בכך – האם יש מי שיתאחד כעת בערוץ השלישי?

זבולון אורלב: לפני חודש זה היה על הפרק.

אברהם פורז: הצעת החוק הממשלתית איננה רלוונטית.

יוסי כץ: ח"כ פורז, אני מבקש לאפשר לשרה להשלים את דבריה.

יוסי כץ: ידברו כעת שני חברי כנסת שחושבים שמדובר בנושא חדש ושני חברי כנסת שאינם חושבים כך: ח"כ אורלב, ח"כ יהלום, ח"כ איתן וח"כ פורז.

יהושע שופמן: עדיין לא התייחסתי לשאלת הנושא החדש.

יוסי כץ: עו"ד שופמן ידבר בהמשך.

יוסי כץ: אני מצטער, עלינו להצביע.

ראובן ריבלין: השרה לבני מבקשת להדגיש שהיא תומכת בטענת נושא חדש רק לגבי הזיכיון.

יוסי כץ: אם השר ריבלין יתערב שוב בדיון, אנעל את הישיבה.

ציפי לבני: אני מבקשת להבהיר.

ציפי לבני: לדעתי נכון לטעון נושא חדש רק לעניין הארכת הזיכיון.

אברהם פורז: מדובר בפרק בחוק ההסדרים.

אברהם פורז: בעבר עוזר שר האוצר ביקש ממני להזדרז בהעלאת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

אברהם פורז: אמרתי לו שאינני מעריך שאספיק לעשות זאת בזמן קצר כל כך.

אברהם פורז: אני שמח ומברך שלא כך עשינו.

אברהם פורז: הצעת החוק הממשלתית היא הדבר הכי בלתי רלוונטי בעולם.

ציפי לבני: צריך לאשר את פעילותו של זכיין אחד.

אברהם פורז: זהו נושא חדש קלסי.

אברהם פורז: לא נאמר בהצעת החוק הממשלתית שאם נותר זכיין אחד בסופו של דבר, הוא יקבל את העוגה של כולם.

אברהם פורז: אני אטען טענת נושא חדש אם כך יתבקש.

אברהם פורז: כבר נשמעו טענות.

אברהם פורז: איש רציני מאוד אמר שאילו ידע שאלה תנאי הסף גם הוא היה מתמודד.

אברהם פורז: אם רוצים לטעון טענות נושא חדש – אני מקבל זאת.

אברהם פורז: נלך עד הסוף וניפגש באפריל.

אברהם פורז: לא אפריד את הדבקים.

אברהם פורז: אם הערוץ השלישי קורס – אינני מסכים לאיחוד בערוץ השני, משום שאינני מוכן שגורם אחד יחזיק את כל התקשורת המסחרית במדינה.

אברהם פורז: אם הערוץ השלישי מחזיק מעמד – בשני זכיינים או בזכיין אחד, במשקיעים כאלה או במשקיעים אחרים – זאת אופרה אחרת.

אברהם פורז: איך נדע מה המצב?

אברהם פורז: צריך זמן.

אברהם פורז: האם צריך לאפשר לערוץ השלישי לעשות כרצונו, כולל עשרות עניינים שהם נושא חדש; ובינתיים להחזיק את אנשי הערוץ השני כבני ערובה – כי גורלם איננו בידיהם, משום שההכרעה בעניינם תיעשה אחרי שיתברר מה המתחרה שלהם עושה?

אברהם פורז: הם שואלים כל העת האם הם מתאחדים, האם הזכיינים יכולים לרוץ יחד, האם שר התקשורת רציני בכוונותיו, האם ח"כ אורלב צודק בדבריו וכו'.

אברהם פורז: אם רוצים להכשיל את החקיקה, אפשר לקבל החלטות לגבי נושאים חדשים.

אברהם פורז: אין בעיה.

אברהם פורז: אדחה לאפריל את כל הדיונים.

אברהם פורז: כולם יגיעו עם חוברות כחולות, התזכיר יעבור לעו"ד שופמן, ובינתיים ייתכן שהערוץ השלישי לא יהיה קיים עוד ואולי עוד כמה דברים ישתנו.

זבולון אורלב: ח"כ פורז מאיים עלינו.

אברהם פורז: בערוץ השני אומרים לי שמפסיקים את הפקות המקור כבר כעת.

אברהם פורז: הרי אם הזיכיון עומד לפוג בעוד שנה וחצי, ולא ברור אם תהיה לזכיינים אפשרות להתמודד במכרז – והממונה על הגבלים עסקיים אומר להם שלא יתמודדו – הם לא ייכנסו היום להפקות ולתקציבים גדולים, אלא יקיימו רק דיונים באולפנים.

אברהם פורז: עשרות יוצרים ומפיקים ייפגעו.

יובל שטייניץ: דבריו של היו"ר הם סחיטה באיומים.

יובל שטייניץ: כלומר, הזכיינים יפרו את תנאי החוזה אלא אם כן נאריך אותו.

אברהם פורז: אינני יודע מה ועדת הכנסת תחליט.

אברהם פורז: אולם הוועדה המיוחדת איננה מסוגלת לטפל בסוגייה אלא על כל מרכיביה.

אברהם פורז: חייבים לאפשר לוועדה לדון.

אברהם פורז: אם טענת נושא חדש מתקבלת, לא נוכל להמשיך בדיונים.

אברהם פורז: ואני אומר: אדחה את הכול לחודש מאי, ואמתין עד שיגיעו כל החוברות הכחולות.

זבולון אורלב: אני רוצה להסביר לחברי הכנסת שעתידים להצביע כאן על מה ההצבעה.

זבולון אורלב: בשלב כלשהו הוועדה המיוחדת לתקשורת נדרשה פתאום להצביע בשאלה האם משטר התקשורת במדינת ישראל יעבור משיטת זיכיונות לשיטת רישיונות.

זבולון אורלב: על כך טענתי נושא חדש.

זבולון אורלב: העניין איננו מופיע בחוקי התקשורת שהוגשו על-ידי הממשלה.

זבולון אורלב: יתר על כן, שר התקשורת אומר שהוא יודע שלעניין הרישיונות עליו להניח הצעת חוק מיוחדת.

זבולון אורלב: גם כמה חברי כנסת הניחו הצעות חוק פרטיות בעניין – היום תדון ועדת הכנסת בבקשה לפטור מחובת הנחה הצעת חוק שכזאת.

זבולון אורלב: כלומר, כל אחד מבין ששינוי שיטת הזיכיונות הוא הדבר הכי יסודי בנושא התקשורת.

אברהם פורז: ההצעה ממילא תידון אחרי הפגרה.

למה הדבר דומה: מה הם רישיונות?

למה הדבר דומה: האם כולנו מבינים את המושג הזה באותו אופן?

למה הדבר דומה: מה יהיו תנאי הסף?

למה הדבר דומה: איך יהיה אפשר להקפיד עליהם?

למה הדבר דומה: הממשלה החליטה שהיא מסכימה לרישיונות בתנאי שתנאי הסף יהיו כמו התנאים של הערוץ השלישי, אולם היום הערוץ השלישי מתמוטט.

למה הדבר דומה: האם עדיין השר מציע שהרישיונות יהיו על-פי תנאי הסף האלה?

למה הדבר דומה: הרי ברור שבמצב כזה איש לא יגיש בקשה לרישיון.

ראובן ריבלין: אתה דרשת שהתנאים יהיו כמו בערוץ השלישי, ח"כ אורלב.

יוסי כץ: אני מבקש מח"כ אורלב לקצר בדבריו.

זבולון אורלב: אני מבקש שיאפשרו לי לטעון את טיעוניי, כי ייתכן שאפנה גם לערכאות.

זבולון אורלב: אמנם אינני יודע עדיין אם אפסיד, אולם בעיני הנושא בנפשה של מדינת ישראל.

זבולון אורלב: השר וילנאי צדק.

זבולון אורלב: למסך יש ההשפעה הדרמטית ביותר על אופייה של החברה הישראלית.

זבולון אורלב: אי-אפשר לקבל הכרעה בנושא שאיש איננו יודע מה סדריו, מה תהיה הפגיעה בעקבותיו, מה יהיה משך הרישיון, האם יהיו חדשות וכו'.

יובל שטייניץ: גם לא ידוע מה יהיו הקביעות לגבי בעלויות צולבות, למשל.

זבולון אורלב: נכון.

זבולון אורלב: יש עוד הרבה שאלות.

זבולון אורלב: איך אפשר להחליט החלטה עקרונית בעד או נגד רישיונות אם התנאים הבסיסיים ביותר אינם ידועים, ואם כולם מודים שבנושא זה צריכה להיות הצעת חוק?

זבולון אורלב: הוגשו הצעות חוק פרטיות בנושא הרישיונות ועומדת להיות הצעת חוק ממשלתית.

זבולון אורלב: אני מוכן לדון בהצעות הפרטיות, לקיים בהן דיונים.

זבולון אורלב: הוועדה יכולה לדון בנושא במהלך הפגרה ולברר את כל הדברים.

זבולון אורלב: אחר כך יהיה אפשר להחליט החלטות.

יהושע שופמן: אני מבקש להתייחס לשאלת הנושא החדש.

יהושע שופמן: אין מחלוקת שהגוף המוסמך להחליט ולדון בטענת נושא חדש הוא ועדת הכנסת.

יהושע שופמן: אין מחלוקת שעל החלטה כזאת יכולה להיות ביקורת שיפוטית.

יהושע שופמן: אין גם מחלוקת שבית המשפט, ובצדק, נוטה שלא להתערב בהליכי הכנסת.

יהושע שופמן: לכן המבחן שצריך לעמוד לעיני הוועדה איננו השאלה האם ההחלטה תעמוד בבג"ץ, אלא השאלה האם ההחלטה תואמת את תקנות הכנסת ואת תכלית התקנון.

יהושע שופמן: אני מצטט דברים מפיו של פרופ' רובינשטיין, איש אקדמיה ופרלמנטר ותיק: "האיסור על העלאת 'נושא חדש' בשלב הדיון בוועדה נועד למנוע מצב שבו יוכרעו בדרך זו ויוגשו לאישור סופי עניינים שלא הציבור ולא מליאת הכנסת יכולים היו לתת עליהם את הדעת, משום שלא הוזכרו בהצעת החוק כפי שפורסמה לקראת הקריאה הראשונה ולא נדונו בעת הקריאה הראשונה במליאת הכנסת".

מדברים עליהם: עמדת הממשלה, כפי שאמרה השרה לבני, מובאת החוברת הכחולה שהגיש שר האוצר לכנסת בשם הממשלה.

יהושע שופמן: לאור כל הנתונים הללו עמדתנו היא שלפי כל המבחנים: לשון התקנון, תכליתו ופסק הדין של בית המשפט העליון – מדובר בנושא שאיננו נלווה, איננו משלים, איננו נובע ממה שכתוב בהצעה הכחולה.

יהושע שופמן: זהו נושא מהותי מאוד.

יהושע שופמן: ח"כ אורלב אמר את הדברים בצורה הברורה ביותר.

יהושע שופמן: העניינים חייבים לעבור בשלוש או בארבע קריאות ולא בשתי קריאות בלבד.

יובל שטייניץ: אני מבקש מהיו"ר לומר כמה מילים לנושא המונופולים, אחרי הדוברים האחרים.

זבולון אורלב: זהו אחד הדברים שאינם ברורים בשיטת הרישיונות.

ראובן ריבלין: זהו נושא שנתעקש עליו תמיד.

ראובן ריבלין: הוא יידון בשלוש קריאות.

ראובן ריבלין: כל התנאים יידונו בשלוש קריאות, וחלקם יידונו בארבע קריאות.

זבולון אורלב: לא התקבלו החלטות עקרוניות בנושא.

זבולון אורלב: גם אם הממשלה החליטה החלטה עקרונית, זה לא משנה לכנסת.

מיכאל איתן: אני מבקש לבחון את הנושא מזווית הראייה של עבודת הכנסת מול התערבות הממשלה.

מיכאל איתן: יש בינינו חילוקי דעות, וזה לגיטימי.

מיכאל איתן: יש הסבורים ששיטת הרישיונות טובה ויש הסבורים שצריך לדחותה על הסף.

מיכאל איתן: למרות שנדמה לי שכל מי שנמצא בוועדת הכלכלה או בוועדה המיוחדת רואה שיש מקום לשקול את נושא הרישיונות.

מיכאל איתן: חלק מהחברים טענו שהם מתנגדים לרישיונות, אבל כשגילו את הבעיות שינו בהדרגה את דעתם.

מיכאל איתן: ח"כ אורלב ואני עומדים משני צדי המתרס.

מיכאל איתן: אני מבין את דעתו.

מיכאל איתן: גם ח"כ אורלב טוען שאם יוצע משטר רישיונות שיהיו בו תנאי סף שיבטיחו את קידום התרבות, יסכים להצעה.

מיכאל איתן: כרגע הוא אומר דברים אחרים כתרגיל.

זבולון אורלב: זה לא תרגיל אצלי.

זבולון אורלב: זו מהות, זהו מאבק על התוכן.

זבולון אורלב: לא מעניינים אותי זיכיונות או רישיונות.

זבולון אורלב: אני מבקש לדון בנושא לגופו, וזה לא ניתן לי.

מיכאל איתן: באופן הגיוני וסביר חילוקי הדעות הגיעו לוועדת הכנסת.

מיכאל איתן: מה שאיננו מקובל עליי הוא שיועץ משפטי לממשלה יאיים על חברי הכנסת.

מיכאל איתן: הנציגים של היועץ המשפטי בוועדה רצים אליו, ומספרים לו מה היה בוועדה.

מיכאל איתן: גם זה לגיטימי, כך המערכות עובדת.

מיכאל איתן: אולם הנציגים הללו, שיושבים בוועדת הכלכלה, אינם מתייחסים לעניין מבחינה משפטית-אובייקטיווית.

מיכאל איתן: הם צד בפוליטיקה הפנימית: אותם נציגים מסכימים לשנות את תנאי הזיכיון של הערוץ השלישי ולתת שם בלעדיות – למרות שלא כך היו התנאים בהתמודדות ולמרות שההצעה הזאת לא נדונה בקריאה הראשונה.

מיכאל איתן: כלומר, גם משרד המשפטים, כמשרד משפטים, טוען טענות נושא חדש לפי מבחן התוצאה, לפי הפוליטיקה.

למשרד המשפטים: לסיכום, ההחלטה לגבי רישיונות או זיכיונות היא החלטה דחופה מאוד.

למשרד המשפטים: כל התעשייה עומדת.

למשרד המשפטים: אנחנו מכירים את הנציגים היטב, ח"כ פורז פוגש אותם ימים ולילות, וכמה מחברי הוועדה יושבים עמם ימים בלבד.

למשרד המשפטים: היה מאמר ביקורת חמור מאוד על כולנו.

שאול יהלום: זה נורא.

מיכאל איתן: אפשר להיות מדושני עונג ולזלזל באלפי אנשים שקשורים בתעשייה שמתמודדים עם בעיות של סכנת התמוטטות ובעיות של פרנסה.

מיכאל איתן: כל האנשים הללו דורשים הכרעה לטווח ארוך.

מיכאל איתן: אי-אפשר לאלתר בנושא שכזה.

מיכאל איתן: הגשתי הצעת חוק, והיום תידון בקשה לפטור מחובת הנחה.

מיכאל איתן: אני מבקש שההצבעה לגביה תהיה משולבת.

שאול יהלום: מה זה שייך?

מיכאל איתן: ח"כ אורלב טוען שאין הצעת חוק לגבי רישיונות.

מיכאל איתן: אולם אני הבאתי הצעה שכזאת.

מיכאל איתן: לפחות אני מבקש שהיא תעבור כאן.

יוסי כץ: הצעתי שנפטור מחובת הנחה את הצעת החוק הפרטית אך נכריז שמדובר בנושא חדש.

יוסי כץ: כך נלך בדרך המלך.

נעמי חזן: אם ח"כ איתן מבקש שיאשרו את בקשתו לפטור מחובת הנחה, הוא בעצם טוען שמדובר בנושא חדש.

זבולון אורלב: נכון, המשמעות של עצם הצעת החוק של ח"כ איתן היא שמדובר בנושא חדש.

מיכאל איתן: בדיונים בוועדה לא יתקבלו החלטות על פרטים, אלא תהיה החלטה עקרונית בלבד.

מיכאל איתן: אם הצעת החוק לגבי הרישיונות תעבור, ואולי גם ח"כ אורלב יצטרף אליה, יהיה אפשר לעשות סינכרוניזציה של התהליכים בלי לפגוע באיש.

יובל שטייניץ: יש לתת ביטוי גם לצד שלנו, שבא לשנות את מפת הבעלויות הצולבות והמונופולים בשוק התקשורת.

יובל שטייניץ: זה רלוונטי מאוד לעניין איחוד הערוץ השלישי.

יוסי כץ: תודה, אולם זה איננו על סדר היום.

יוסי כץ: אני מצטער.

יוסי כץ: אני מבקש להבהיר, יש שני נושאים שהוועדה תצביע לגביהם: המעבר לרישיונות והארכת הזיכיון.

יובל שטייניץ: להארכת הזיכיון העניין הזה רלוונטי.

יוסי כץ: שמענו כמעט את כל קשת הדעות, בצורה היסודית ביותר.

שאול יהלום: לטענתי גם בג'ונגל שלנו צריכים להיות כמה חוקי משחק.

שאול יהלום: הנושא הזה מחלק בין הרבה גורמים: בין היועץ המשפטי לממשלה לבין המשנה ליועצת המשפטית של הכנסת - אולי; בין הממשלה עצמה – שני שרים הציגו עמדות מנוגדות והשרה השלישית סותרת את עצמה, ומציגה עמדות שונות בשני הנושאים.

ציפי לבני: אלה שני דברים שונים, זכותי להביע שתי עמדות.

ציפי לבני: יש לי עמדה אחת לנושא אחד ועמדה אחרת לנושא אחר.

שאול יהלום: כאן דנים בשאלה האם אלה נושאים חדשים.

ציפי לבני: אני ביקשתי להעלות אחד מהנושאים.

שאול יהלום: לכן זוהי סתירה.

שאול יהלום: כל חברי הכנסת רואים שהנושא נוגע לאשיות התרבות של המדינה.

שאול יהלום: יש מי שרואים בשינויים העתידיים הרס של הערוצים.

שאול יהלום: לכן אני מציע שלפחות יהיה לנו חוק בג'ונגל שלנו, שדברים שכאלה – שנתונים למחלוקת שכזאת – יידונו בדרך המלך.

שאול יהלום: עלינו לקבל על עצמנו את ההחלטה הזאת.

שאול יהלום: אני פונה לחברים ומציע שנלך בדרך המלך.

שאול יהלום: הצעת החוק של שר התקשורת, של הממשלה, תידון כשתגיע לכנסת.

ראובן ריבלין: אין קשר.

ראובן ריבלין: קודם קבענו את העיקרון.

ראובן ריבלין: הפרמטרים ייקבעו בנפרד.

זבולון אורלב: איך אפשר לקבוע כך עיקרון?

שאול יהלום: אני פונה אל הממשלה, כולל אל השר המוביל – השר ריבלין: אנא, בואו נלך בדרך המלך.

שאול יהלום: הממשלה תגיש את ההצעה, יהיו עליה חוות דעת והיא תעבור שלוש קריאות.

שאול יהלום: לא יקרה כלום אם החוק יתקבל בעוד חודש.

ציפי לבני: אבל מדוע לעכב דברים שכבר נמצאים על השולחן?

ראובן ריבלין: איך נדון על ערוץ 10 בעתיד?

ראובן ריבלין: לא יהיה במה לדון.

זבולון אורלב: אפשר להעביר את החוק של ח"כ איתן.

יוסי כץ: אני מבקש שקט.

יוסי כץ: אנחנו עוברים להצבעה.

אפי אושעיה: יש לי הצעה לסדר.

אפי אושעיה: הממשלה איננה מסתדרת עם עצמה.

אפי אושעיה: היו בוועדת הכנסת ארבעה שרים, ולכל אחד דעה אחרת.

אפי אושעיה: הדבר מביא אותי לשתי מסקנות: ראשית, אינני בטוח שהממשלה תסיים את עבודתה, לאור הוויכוחים כאן.

אפי אושעיה: שנית, לא ייתכן שהממשלה תתערב בעבודת הכנסת.

אפי אושעיה: הנושא המהותי שעלה בדיון הוא הדרישה למצוא פתרון להפקת המקור.

אברהם פורז: את זה נפתור ממילא.

זבולון אורלב: זה איננו הנושא היחיד.

אפי אושעיה: שר התקשורת אמר כאן במפורש שהוא מבין את חשיבות הדברים.

אפי אושעיה: גם יו"ר ועדת הכלכלה אמר זאת.

אפי אושעיה: אני מציע ששלושת הגורמים: שר התרבות, שר התקשורת, יו"ר ועדת הכלכלה ויו"ר ועדת הכנסת, ידונו יחד בנושא בשעה הקרובה ולגבש הצעה.

אפי אושעיה: נקיים הצבעה אחר כך.

ראובן ריבלין: זה לא שייך.

ראובן ריבלין: אפשר לעשות זאת אחרי ההצבעה.

יצחק גאגולה: כופים עליהם הר כגיגית.

יוסי כץ: בשלב זה אנחנו עוברים להצבעות.

יוסי כץ: אין עוד הצעות לסדר.

יוסי כץ: מי מקבל את טענת נושא חדש לגבי שיטת המעבר לרישיונות?

יוסי כץ: שלושה הצביעו בעד; מי מתנגד לכך?

קריאה: אנחנו בעד השר ריבלין.

זבולון אורלב: אתה בעד הרס המוסד.

ראובן ריבלין: אתה מדבר, ח"כ אורלב?

יוסי כץ: אחד עשר התנגדו לטענת נושא חדש לעניין זה.

יוסי כץ: אם כן, הנושא איננו מוכר כנושא חדש.

יוסי כץ: מי בעד הכרה כנושא חדש בהארכת הזיכיון לשנה?

יוסי כץ: תשעה הצביעו בעד.

יוסי כץ: ארבעה התנגדו.

אברהם פורז: גם האיחוד בערוץ השלישי הוא נושא חדש.

יוסי כץ: אנחנו עוברים לנושאים הבאים.

יוסי כץ: אני מבקש מחברי הוועדה להישאר.

יוסי כץ: יש צורך בתשעה חברים קבועים, וָלא – אין אפשרות לקיים הצבעות.

מיכאל איתן: לאור ההצבעות אני מסיר את הבקשה שלי מסדר היום.

מיכאל איתן: 2.

מיכאל איתן: בקשות חברי כנסת להקדמת הדיון בהצעות חוק בקריאה טרומית: א.

מיכאל איתן: הצעת חוק לתיקון דיני המסים, התשס"ב-2001, ח"כ אברהם שוחט וקבוצת ח"כים

יוסי כץ: אנחנו עוברים לדון בבקשה של חברי הכנסת אברהם שוחט, רן כהן ויאיר פרץ לפטור מחובת הנחה את הצעת חוק לתיקון דיני המסים התשס"ב-2002.

יוסי כץ: בקשת הפטור מוגשת בשל דחיפות הנושא למשק ולכלכלה: אין ספק שבמצב הכלכלי הקשה, במיתון במשק הישראלי, יש חשיבות מרובה לרפורמה במסים.

יוסי כץ: אסור לאבד זמן ויש להביא את הצעת החוק להצבעה מוקדם ככל האפשר.

יוסי כץ: ח"כ שוחט יוסיף דברים בשם כל המציעים, במשך שתי דקות בלבד.

אברהם-בייגה שוחט: הצעת החוק מנוטרלת מנקודות המחלוקת שעלו בכנסת.

אברהם-בייגה שוחט: היא עוסקת במיסוי ההון, הקלות במס הכנסה ומיסוי בין-לאומי.

אברהם-בייגה שוחט: יש בה גם התחשבות במגזרים שונים: קרנות פנסיה, קשישים ועוד.

אברהם-בייגה שוחט: כמובן שיהיה מקום לדון בכל אלה בוועדה.

אברהם-בייגה שוחט: הצעת החוק חיונית למשק.

אברהם-בייגה שוחט: איבדנו שנה יקרה, משום שדבר לא נעשה בעניין.

אברהם-בייגה שוחט: כעת מקימים ועדה שתפעל במשך כמה חודשים, ואחר כך יהיה צורך להכין את החקיקה הרלוונטית.

אברהם-בייגה שוחט: כך נתגלגל לשנת 1993, ואחר כך יהיו בחירות ולא תהיה רפורמה.

אברהם-בייגה שוחט: יש להתחיל את המהלך בוועדת הכספים.

מאיר קפוטה: אני ממלא מקום הממונה על הכנסות המדינה.

מאיר קפוטה: השבוע מונתה ועדה.

מאיר קפוטה: היא מתחילה לפעול ביום חמישי ותגיש המלצות בתוך 90 יום.

מאיר קפוטה: הטענה היא שכל מה שצריך לעשות הוא "להפשיר" את מסקנות ועדת בן-בסט ושלא יעלה על הדעת ששנתיים לאחר שהוועדה הגישה את המלצותיה יהיה צורך להקים ועדה חדשה.

מאיר קפוטה: ראשית, השאלה היא האם אפשר ליישם את המלצות ועדת בן-בסט כפי שהן.

מאיר קפוטה: רוב המומחים מתנגדים להמלצותיה לגבי שוק הנדל"ן.

רן כהן: נושא זה לא קיים בהצעת החוק שלנו.

מאיר קפוטה: רוב המומחים מתנגדים גם ליישום המלצות אותה ועדה בתחום בסיס המס, מבחינת מס עיזבון.

רן כהן: גם נושא מס העיזבון איננו קיים בהצעת החוק.

יאיר פרץ: מר קפוטה צריך לקרוא את הצעת החוק.

מדרגות המס: האם אפשר ליישם את הצעות ועדת בן-בסט בתחום מיסוי שוק ההון?

מדרגות המס: גם כאן התשובה שלילית, באופן חד-משמעי.

מדרגות המס: שוק ההון עבר שינויים רבים ביותר מאז אותה תקופה.

מדרגות המס: עד סוף הפגרה בכנסת נסיים את עבודתנו, והמסקנות ילוו בהצעת חקיקה מפורטת.

מדרגות המס: כשהכנסת תתכנס בתום הפגרה תהיה הצעת חוק.

יוסי כץ: ראשית, אני מבקש מכולם להישאר ולכבד גם את החברים האחרים, כי נצביע בזו אחר זו על כמה הצעות חוק.

יוסי כץ: שנית, אני מבקש מהיועצת המשפטית להתייחס לנושא הנדון.

אנה שניידר: אישרתי את ההצעה להנחה.

אנה שניידר: לא התעמקתי בה.

אנה שניידר: התרשמתי שמדובר בחלקים נכבדים מהרפורמה שמוצעים כהצעת חוק פרטית.

צבי הנדל: קראתי את הצעת החוק ואני ממליץ.

יוסי כץ: אני מבקש לשאול האם ההצעה פוגעת גם בחסכונות הגמלאים?

רן כהן: לא.

רן כהן: יש הקלה מיוחדת לגמלאים בתוך ההצעה.

יוסי כץ: אני מעלה את הבקשה להצבעה.

יוסי כץ: מי בעד מתן פטור מחובת הנחה להצבעה הזאת?

יוסי כץ: 13 הצביעו בעד.

יוסי כץ: אחד התנגד.

יוסי כץ: הבקשה התקבלה.

יוסי כץ: אנחנו עוברים להצעת חוק מקרקעי ישראל (תיקון – הקצאות קרקע להתיישבות יהודית), התשס"א-2001, של ח"כ דרוקמן וקבוצת ח"כים.

מיכאל איתן: בשלב זה אני מבקש לדון גם בהצעה שלי.

מיכאל איתן: אני חוזר בי מבקשתי למשוך אותה.

קריאה: ח"כ דרוקמן איננו כאן.

קריאה: ב.

קריאה: הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון – מעבר מזיכיונות לרישיונות), התשס"ב-2002, חברי הכנסת מיכאל איתן וקולט אביטל

יוסי כץ: נעבור להצעת חברי הכנסת איתן ואביטל.

שאול יהלום: כבר הוחלט כאן שהרישיונות אינם נושא חדש.

יוסי כץ: זכותו של ח"כ איתן לבקש זאת.

יוסי כץ: אני מבקש מח"כ איתן לפרט את הבקשה בדקה אחת.

מיכאל איתן: ראשית, אם ההחלטה שהתקבלה כאן תתבטל על-ידי בג"ץ יש חשיבות רבה להתקדמות בהצעת החוק – כי נפנה למסלול החקיקה.

מיכאל איתן: שנית, זוהי הצעה מפורטת שתאפשר לוועדה להיכנס לעומקם של הדברים במהלך הדיון.

מיכאל איתן: כעת הנושא נדון רק באופן כללי, כהחלטה על מדיניות.

יוסי כץ: אני מזכיר שגם אם ההצעה תעבור כאן היא עדיין איננה עוברת לוועדה המיוחדת.

מיכאל איתן: יו"ר הוועדה המיוחדת, ח"כ פורז, ידון בה.

מיכאל איתן: הוא הבטיח.

יוסי כץ: אני מקיים הצבעה על בקשתם של חברי הכנסת איתן ואביטל: הרוב בעד.

יוסי כץ: מתנגד אחד.

יוסי כץ: ג.

יוסי כץ: הצעת חוק מקרקעי ישראל (תיקון – הקצאת קרקע להתיישבות יהודית), התשס"א-2001, ח"כ חיים דרוקמן וקבוצת ח"כים

יוסי כץ: אנחנו עוברים להצעת החוק של ח"כ דרוקמן.

זהבה גלאון: הוא איננו כאן.

שאול יהלום: הוא יגיע.

אנה שניידר: אני מבקשת לומר משהו לגבי ההצעה, בלי להיכנס לתוכנה.

נעמי חזן: אני מבקשת לשאול את היו"ר האם מותר, על-פי התקנון, לדון בבקשה של חבר כנסת כאשר הוא איננו נוכח?

יוסי כץ: הצעת החוק הזאת איננה הצעה בלעדית של ח"כ דרוקמן, אלא של כמה חברי כנסת.

יוסי כץ: נדמה לי שח"כ הנדל הוא אחד מהמציעים.

נעמי חזן: מי ביקש את הפטור?

צבי הנדל: מה זה משנה?

צבי הנדל: כמה אפשר?

אנה שניידר: אני רק מבקשת להזכיר שמדובר בהצעה שחיוויתי בעבר את דעתי שעלולה להיטען לגביה טענה של גזענות.

אנה שניידר: הנושא נדון בנשיאות הכנסת.

אנה שניידר: התקבלה החלטה שההצעה איננה גזענית.

אנה שניידר: כתוצאה מכך היא אושרה להנחה על שולחן הכנסת.

זהבה גלאון: איזה מעמד יש לנשיאות לקבוע שהיא איננה גזענית?

זהבה גלאון: ההצעה גזענית.

נעמי חזן: לא הוחלט שהיא איננה גזענית.

זהבה גלאון: זוהי החלטה עוקפת בג"ץ.

שאול יהלום: לכן יש חוקים, כדי לעקוף בג"ץ.

אורי אריאל: לכו לבג"ץ.

אנה שניידר: נשיאות הכנסת אישרה את ההצעה להנחה על שולחן הכנסת.

אנה שניידר: כתוצאה מכך משתמעת המסקנה שהנשיאות סברה שההצעה איננה גזענית לפי סעיף 134(ג) לתקנון.

אנה שניידר: ההצעה התעכבה מהמושב הקודם.

אנה שניידר: ועדת הכנסת אישרה בעבר הקלות להצעות אחרות שלא נדונו כלל בנשיאות כתוצאה מטעות.

יוסי כץ: נכון.

יוסי כץ: אישרנו זאת באופן גורף.

יוסי כץ: אני מתנגד להצעה באופן אישי, אולם אין זה מונע ממני להגן על זכותו של מציע ההצעה לבוא בשערי הוועדה.

יוסי כץ: מי בעד מתן פטור מחובת הנחה להצעה האמורה?

יוסי כץ: שבעה הצביעו בעד.

יוסי כץ: שמונה הצביעו נגד.

יוסי כץ: ההצעה לא אושרה.

יוסי כץ: ד.

יוסי כץ: הצעת חוק הלבנת הון (תיקון - נותני שירותי מטבע), התשס"ב-2002

יהודה שפר: אנחנו נמצאים במאמץ מואץ להוציא את ישראל מהרשימה השחורה של המדינות שאינן משתפות פעולה במלחמה בהלבנת הון.

יהודה שפר: בחודש מאי הקרוב אמור להיות ביקור שיסלול את הדרך לכך.

יהודה שפר: ההחלטה האם יתקיים ביקור שכזה תהיה בשבועות הקרובים.

יהודה שפר: אחד הפרמטרים המרכזיים להחלטה בנושא זה יהיה השאלה האם המדינה חוקקה חוק בנושא חלפני מטבע.

יהודה שפר: לכן יש לסיים את הדיון בהצעת החוק לפני הפגרה.

יוסי כץ: מי בעד מתן פטור מחובת הנחה להצעת החוק הלבנת ההון (תיקון – נותני שירותי מטבע), התשס"ב-2002?

יוסי כץ: הרוב בעד.

יוסי כץ: אין מתנגדים.

יוסי כץ: הבקשה אושרה.

יוסי כץ: ה.

יוסי כץ: הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון – מסירת מידע), התשס"ב-2002, ח"כ יצחק גאגולה

יצחק גאגולה: הצעתי הצעת חוק חשובה מאוד, במיוחד בימים אלה.

יצחק גאגולה: הבנקים גובים סכומי עתק מאנשים.

יצחק גאגולה: יש 240 סוגי עמלות שהבנקים גובים מאנשים, והלקוחות אינם יודעים בשל מה.

יצחק גאגולה: אני מבקש ליידע את האנשים לפני כל שקל שנגבה מהם.

נעמי חזן: מה הדחיפות בכך?

זאב בוים: בכל יום משלמים עוד על העמלה.

יצחק גאגולה: הדחיפות היא משום שבכל יום אנשים משלמים כסף.

יצחק גאגולה: יש לסייע להם.

יצחק גאגולה: יש להצעת החוק תמיכה מסיבית מכל הארגונים.

יוסי כץ: תודה.

יוסי כץ: מי בעד מתן פטור מחובת הנחה להצעה הזאת?

יוסי כץ: הרוב בעד.

יוסי כץ: ו.

יוסי כץ: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – עבודה מועדפת ועבודה נדרשת באבטחה), התשס"ב-2002, ח"כ איתן כבל וקבוצת חברי כנסת

יוסי כץ: נדון כעת בהצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – עבודה מועדפת ועבודה נדרשת באבטחה), של ח"כ איתן כבל וחברי כנסת אחרים.

יוסי כץ: אני מבקש מכולם להישאר.

יוסי כץ: מדובר בהצעה חשובה.

איתן כבל: כולנו עדים לפיגועים.

איתן כבל: אחת הבעיות הגדולות היא אבטחת המוסדות על-ידי אנשים שאין להם יכולת לבצע אבטחה ראויה.

איתן כבל: ביקשתי שהאבטחה תוכר כעבודה מועדפת לחיילים משוחררים.

איתן כבל: נדמה לי שהדחיפות ברורה.

יוסי כץ: אני מקיים הצבעה בבקשה למתן פטור מחובת הנחה להצעה זו: הרוב בעד.

יוסי כץ: ההצעה התקבלה.

יוסי כץ: ז.

יוסי כץ: הצעת חוק הבטיחות במקומות ציבוריים (תיקון מס' 2) (אירועי ספורט), התשס"ב-2002

יוסי כץ: אנחנו עוברים להצעה האחרונה שעל סדר היום, הצעה ממשלתית: הצעת חוק הבטיחות במקומות ציבוריים (תיקון מס' 2) (אירועי ספורט), התשס"ב-2002.

זהבה גלאון: מה דחוף בהצעת החוק?

נעמי חזן: יש הצעת חוק של ח"כ וילן בנושא.

עדנה הראל: ח"כ וילן היה יו"ר ועדה פרלמנטרית שדנה בנושא עם הממשלה.

עדנה הראל: הוא הגיש הצעת חוק פרטית.

עדנה הראל: זוהי הצעת החוק הממשלתית והיא עולה בקנה אחד עם ההצעה הפרטית.

עדנה הראל: אנחנו מבקשים לאחד את הבקשות ולהעביר לוועדה לפני הפגרה.

בבקשה זו: תודה לכולם.