ועדת הכנסת, כנסת 15, פרוטוקול מספר 243, 2001-11-13 09:00

יוסי כץ: אני פותח את הישיבה.

יוסי כץ: אני מתנצל על כך שנעדרתי אתמול.

יוסי כץ: היינו בסיור בנח"ל החרדי בבקעת הירדן.

יוסי כץ: אני רוצה לברך את חבר-הכנסת החדש אורי אריאל, לרגל הצטרפותו לא רק לכנסת, אלא גם לוועדה הזאת.

יוסי כץ: אני מקווה שתהנה מכהונתך בכנסת.

יוסי כץ: אנחנו בטוח נהנה ממך.

יוסי כץ: האם יש עוד מערערים, פרט לחבר-הכנסת אריאל?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש עוד הצעה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אלה שתי הצעות.

יוסי כץ: יש ערעור של חבר-הכנסת אריאל בנושא האבטלה בדימונה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הערעור של חבר-הכנסת מח'ול ירד.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש שני מציעים: חברי-הכנסת אורי אריאל וגנדי ריגר.

יוסי כץ: מאחר שזה הערעור הראשון - ואני חושב שזאת גם ההצעה לסדר הראשונה - של חבר-הכנסת אריאל, אני מציע שנשמע קודם כל את המציע.

אורי אריאל: אני לא חושב שצריך להסביר את חשיבות הנושא.

אורי אריאל: אני לא רוצה לגזול זמן מחברי הוועדה.

אורי אריאל: יותר ויותר נשמעות ההתבטאויות, שיש פה פצצות חברתיות.

אורי אריאל: הממשלה מתעסקת בתחום הזה יותר ויותר, וההתייחסות לנושא הזה היא בגדר של "אין מה לדאוג, יהיה עוד הרבה יותר גרוע".

אורי אריאל: ראוי שהכנסת תעסוק בזה.

נעמי חזן: ביום רביעי שעבר היתה סדרה ארוכה מאד של הצעות דחופות בנושא של שביתות ואבטלה במשק.

נעמי חזן: יש סעיף מפורש בתקנון, שמדבר על הצעות דחופות בנושאים דומים או זהים, שמוגשות שבוע אחרי שבוע.

אריה האן: זה היה אי אמון בעניין אבטלה.

נעמי חזן: היתה סדרה של הצעות לסדר בנושא שביתות וגם אי אמון בנושא האבטלה.

נעמי חזן: בנוסף לזה, גם ימשיכו לדון בנושאים האלה בוועדות הכנסת.

נעמי חזן: עם כל חשיבות הנושא – ואין ספק לגבי חשי

נעמי חזן: בותו – אי אפשר לאשר הצעות דחופות בנושאים דומים או זהים שבוע אחרי שבוע.

נעמי חזן: בדרך כלל מדובר על חודש.

נעמי חזן: יש לי הצעה לחבר-הכנסת אריאל.

נעמי חזן: אם הנושא כל-כך כאוב, תעלה את הנושא כהצעה רגילה.

נעמי חזן: אני חושבת שאם נחרוג מהתקנון בעניין הזה, זאת תהיה פרצה שתפתח פתח למקרים דומים.

יוסי כץ: עמדתי האישית היא שאת צודקת מבחינת תקנון הכנסת ומבחינת הסדר הרגיל, ולא יכול להיות בכך ספק.

נעמי חזן: זה בכלל לא עניין אישי.

יוסי כץ: את מייצגת עמדה, שהיא מוצדקת לחלוטין.

יוסי כץ: אני רק תוהה, האם דימונה היא מקרה מיוחד, דווקא משום שהיא דימונה, דווקא משום שהיא נמצאת במצב כל-כך אומלל.

נעמי חזן: שיעלה זאת כהצעה רגילה.

יוסי כץ: אני לא נוהג לקיים ויכוח בדברים האלה.

שאול יהלום: אני לא חושב שאני יוצא מן הכלל, ואם אני קיבלתי מכתב מראש עיריית דימונה, אני חושב שגם כל חברי-הכנסת קיבלו.

שאול יהלום: לא צריך להגיד שכל שרי הממשלה לא מבקרים שם ולא פותרים בעיות, אבל הם לפחות מבקרים.

שאול יהלום: גם זה לפעמים טוב.

יוסי כץ: מספיק שהם אוכלים שם במסעדה.

שאול יהלום: ואולי ממלאים דלק בתחנת הדלק.

שאול יהלום: ראש עיריית דימונה מזמין את כל חברי-הכנסת, ועושה כינוס ב-16 בחודש.

שאול יהלום: הדבר הראשון שהוא יעשה זה לדבר על חבר-כנסת שהגיש הצעה דחופה לסדר-היום בנושא האבטלה בדימונה, ואפילו לא אישרו אותה.

שאול יהלום: אני אומר שזה מקרה חריג, גם בגלל שמדובר בדימונה וגם בגלל שמדובר בערעור ראשון של חבר-הכנסת אורי אריאל.

יוסי כץ: מי בעד קבלת הערעור?

יוסי כץ: מי נגד?

יוסי כץ: בעד – 4 נגד – 1

יוסי כץ: הערעור של חבר-הכנסת אריאל התקבל.

יוסי כץ: ב.

יוסי כץ: הצעה לתיקון תקנון הכנסת בנושא פטור מחובת הנחה על שולחן הכנסת להצעות חוק פרטיות הצעת חברי-הכנסת יוסי כץ ונעמי חזן – המשך הדיון

יוסי כץ: אני מבקש מחברת-הכנסת נעמי חזן להציג את הבעיה ואת ההצעה.

נעמי חזן: התקנון היום, לצערי הרב, לא משקף את הנוהג שאנחנו עובדים לפיו כבר הרבה מאד זמן, שאפשר להעלות הצעת-חוק פרטית רק לאחר שחלפו 45 יום.

נעמי חזן: אם תסתכלו על הנוסח הקיים, כתוב: בין יומיים ל-45 יום.

נעמי חזן: אני רוצה לומר לפרוטוקול, שיש לי הרבה כבוד גם לתושבי דימונה וגם להחלטות של ועדת הכנסת.

יוסי כץ: זה לא מוטל בספק.

נעמי חזן: אני חושבת שוועדת הכנסת עושה טעות, כשהיא פורצת את התקנון שהיא אמורה להגן עליו.

נעמי חזן: חבל מאד שגם היושב-ראש נתן לזה יד.

נעמי חזן: אמרתי את הדברים לפרוטוקול.

יוסי כץ: אני חושב שטוב שאמרת את הדברים לפרוטוקול, וראוי שדברים כאלה יירשמו בפרוטוקול.

יוסי כץ: אני מניח שישפטו אותי לטוב או לרע על הטעויות האלה ועל טעויות אחרות.

שאול יהלום: בוודאי בדימונה.

נעמי חזן: זה לא קשור לדימונה.

נעמי חזן: אתה לא חסיד גדול יותר של דימונה מכל אחד אחר.

יוסי כץ: אני שמח שנכנס יושב-ראש הקואליציה.

יוסי כץ: יש בעיה אמיתית, שחברי-כנסת באים הנה לוועדה בצורה סיטונאית, וכלאחר יד נדרש פה פטור מחובת הנחה לעשרות הצעות.

יוסי כץ: זאת פשוט מגיפה.

זאב בוים: תוריד אותן.

יוסי כץ: זה הופך את תקנון הכנסת ואת עבודת החקיקה לחוכא ואטלולא.

יוסי כץ: זה לא תקין וזה לא קיים באף מקום.

זאב בוים: זה לא תקין שהם פונים?

זאב בוים: אולי זה לא תקין שאנחנו מאשרים.

יוסי כץ: גם חברת-הכנסת נעמי חזן וגם אנוכי באנו בדברים עם הייעוץ המשפטי, והצענו איזושהי נוסחה.

יוסי כץ: אני מוכרח להגיד שחבר-הכנסת גפני מבקש שיירשם איזשהו סעיף, שיאפשר במקרים חריגים לחרוג מההוראה הזאת.

ארבל אסטרחן: הממשלה מסכימה.

אנה שניידר: למען שלמות התמונה, אני אסביר קודם מה המצב הקיים.

אנה שניידר: סעיף 135(א) אומר שהדיון המוקדם בהצעת-חוק יתקיים, "ובלבד שדיון זה לא יתקיים לפני עבור יומיים מהנחת ההצעה על שולחן הכנסת ולא יאוחר מארבעים וחמישה ימים מהגשתה ליושב-ראש הכנסת, אלא אם ועדת הכנסת החליטה להקדים את הדיון או אם הסכימה להאריך את התקופה האמורה".

אנה שניידר: "לא נקבע מועד כאמור...

אנה שניידר: רשאית ועדת הכנסת, לבקשת חבר הכנסת המציע, ולאחר ששמעה את יושב-ראש הכנסת או את אחד מסגניו.

אנה שניידר: ..

אנה שניידר: להחליט כי הדיון יתקיים תוך ארבעה עשר יום מההחלטה.

אנה שניידר: " היום אנחנו מציעים נוסח כדלהלן: "במסגרת הזמן המוקצה לדיון בהצעות לסדר היום, או במועד אחר שייקבע על ידי יושב ראש הכנסת והסגנים בתיאום עם הממשלה, יתקיים דיון מוקדם בהצעת החוק הפרטית, ובלבד שדיון זה לא יתקיים לפני שעברו ארבעים וחמישה ימים מעת שההצעה הונחה על שולחן הכנסת, אלא אם כן הסכימה הממשלה כי הדיון יתקיים במועד מוקדם יותר.

אנה שניידר: " זאת אומרת שאנחנו מורידים את היומיים, משאירים את אותם 45 ימים, ומוסיפים את הסייג, שעם הסכמת הממשלה, הדיון יכול להתקיים במועד מוקדם יותר.

אנה שניידר: זה דבר אחד.

אנה שניידר: דבר נוסף: "השתכנעה ועדת הכנסת, לפי בקשה של אחד ממציעי הצעת החוק, כי להצעת החוק אשר הונחה על שולחן הכנסת חשיבות ודחיפות מיוחדים, רשאית היא, ברוב של חבריה, לאשר את העלאתה לדיון מוקדם, לפני תום ארבעים וחמישה ימים האמורים בסעיף קטן (א).

אנה שניידר: בהצבעה לפי סעיף קטן (ב) לא יוחלף חבר הוועדה, אלא אם נבצר ממנו להשתתף בדיוני הוועדה.

אנה שניידר: "

יוסי כץ: זאת אומרת ש-13 חברים צריכים להצביע בעד.

אנה שניידר: רוב חבריה הקבועים של הוועדה.

יוסי כץ: זה לא אומר שצריכה להיות נוכחות של 13 חברים, אלא ש-13 חברים הצביעו בעד, והם גם חברי ועדה.

זאב בוים: זה השינוי בעצם.

אנה שניידר: ודבר נוסף, הוועדה משתכנעת שמדובר בהצעת-חוק בעלת חשיבות ודחיפות מיוחדים.

יאיר פרץ: למה שלא נקצר במקום 45 יום ל-30 יום?

יאיר פרץ: אולי זה יפתור קצת את הבעיה.

אנה שניידר: אבל יש בעיה עם הממשלה.

אנה שניידר: הממשלה צריכה להגיב להצעות-חוק.

יאיר פרץ: האם תוך 30 יום היא לא יכולה להגיב?

אנה שניידר: יש בעיה לעשות את זה, בגלל מבול הצעות-החוק שאתם מביאים.

נעמי חזן: אנחנו בעצם לא עושים דבר מעבר לכך שאנחנו מקבעים את הנוהג הקיים.

נעמי חזן: אנחנו מקשים קצת על הפטור מחובת הנחה, כי נוצר מצב לא בריא.

שאול יהלום: קצת מקשים?

שאול יהלום: מקשים מאד מאד מאד.

שאול יהלום: את רוצה שיישבו כאן רק חברי ועדה ושיהיה רוב.

נעמי חזן: נכון.

נעמי חזן: אנחנו מקשים מאד, משום שזאת הפכה להיות פרצה גדולה מאד שפתחה פתח למקרים רבים.

נעמי חזן: אני עכשיו ראיתי את הנוסח הזה, ובכל זאת יש לי בעיה עם הסיפא של סעיף (א), משום שיש פה עדיפות להצעות-חוק פרטיות של חברי קואליציה.

נעמי חזן: כשאנחנו כותבים תקנון, אנחנו תמיד חושבים שיום אחד אנחנו באופוזיציה ויום אחד בקואליציה.

נעמי חזן: משום שלממשלה יש כלי חקיקתי, והוא הצעת-חוק ממשלתית, לצ'פר הצעות-חוק פרטיות של חברי קואליציה זה מאד בעייתי, ולכן אני הייתי משמיטה את הסיפא.

שאול יהלום: אני מציע שאנחנו ככנסת לא נוריד מעצמנו סמכויות.

שאול יהלום: נוצר כאן מצב שאנחנו הרגע רוצים להעביר סמכויות מאתנו לממשלה.

שאול יהלום: אנחנו בכל אופן כמעט סוגרים את העניין של החלטות, כאשר הממשלה כל הזמן – לא בגלל התקנון הזה – יכולה להביא הצעות-חוק תוך 24 שעות.

שאול יהלום: לממשלה אין הגבלה כזאת של 45 יום.

שאול יהלום: כאן היה מכשיר בידי חברי-הכנסת, שאנחנו כוועדת הכנסת נקבל על עצמנו להיות רציניים ולא ניענה למבול הדרישות שמציף אותנו.

שאול יהלום: אנחנו לא צריכים לשנות את התקנון, כדי להגיע למצב שבו נהיה מנועים לאשר פטור מחובת הנחה, ואילו הממשלה תוכל לאשר פטור מחובת הנחה, אם לחברי קואליציה בגלל לחץ קואליציוני, ואם בכלל.

שאול יהלום: דרך אגב, לפעמים כשהממשלה מביאה הצעת-חוק, אנחנו מחכים שבועיים עם אותו חוק ורוצים להצמידו עם ההצעה הממשלתית.

שאול יהלום: לפי ההצעה הזאת, לא נוכל לעשות זאת יותר, אם הממשלה לא מסכימה.

שאול יהלום: לכן אני מבקש להשאיר את התקנון כפי שהוא.

נעמי חזן: הוא מעורפל אפילו בנושא של - -

שאול יהלום: אנחנו נגזור על עצמנו, והיושב-ראש בפרט, לדון לגופו של עניין.

יוסי כץ: אף יושב-ראש לא יוכל לעמוד בזה, וחברי-כנסת לא יעמדו בזה.

יוסי כץ: אני חשבתי להציע קוורום של 13 חברים, או קוורום של שמונה מצביעים לפחות, איזשהו קוורום.

יוסי כץ: ההצעה הזאת היא חמורה מדי, כי היא אומרת שגם אי אפשר להחליף את החברים ושגם 13 חברים צריכים להצביע בעד.

יוסי כץ: זאת גזירה שאנחנו לא נוכל לעמוד בה.

יוסי כץ: צריך לקבוע איזשהו קוורום מינימלי.

זאב בוים: לגבי העניין של הסיפא בסעיף (א), נאמר שהממשלה תיתן צ'ופרים לחברים בקואליציה.

זאב בוים: בדרך כלל הממשלה, דעתה לא כל-כך נוחה מהצעות-חוק פרטיות.

זאב בוים: יש לה בעיה גדולה מאד עם הצעות-חוק פרטיות, ואם זה היה תלוי בה ובכלל לא היו מציעים הצעות-חוק פרטיות, היא היתה חיה עם זה הרבה יותר טוב.

יוסי כץ: זה חל לגבי כל ממשלה.

נעמי חזן: ראינו את זה בחוק יסוד: משק המדינה.

זאב בוים: באשר לעניין השני, והוא הדבר המהותי, אני עדיין מחזיק בדעתי ובעניין הזה בהחלט מצטרף למה שהביעו קודמיי.

זאב בוים: אנחנו צריכים להחליט על העניין הזה.

זאב בוים: אנחנו לא צריכים להטיל עצמנו מצד אחד מגבלה, ואנחנו באמת צריכים להיות אלה שצריכים לבלום את העניין.

זאב בוים: חברי הוועדה צריכים להיות מספיק אחראים בוועדה כדי לנהל חקיקה, לעשות תהליך מסודר, ולא לעשות מעקפים.

זאב בוים: אני חושב שזה בידינו, וזה חלק מהעבודה שלנו.

יוסי כץ: מה לגבי קוורום של לפחות שבעה חברים נוכחים בוועדה?

זאב בוים: כן, כדי לתת משקל יתר לדיון, בתנאי שמדובר במקרה יוצא דופן, וכדי שאם תתקבל החלטה כזאת, היא תתקבל באיזשהו פורום כזה.

זאב בוים: כמה חברים יש בוועדה?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: 25 חברים.

יוסי כץ: בואו נחליט על שליש מחברי הוועדה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: האם מדובר על שליש נמצאים או על שליש תומכים?

שאול יהלום: שליש נמצאים.

יוסי כץ: קוורום של נוכחים, ואני אפילו לא אומר תומכים, אבל שלפחות יתאמצו להגיע 10 חברי ועדה.

זאב בוים: שליש זה שמונה חברי-כנסת.

זאב בוים: תקבע תשעה חברי-כנסת.

יוסי כץ: שלפחות יבואו תשעה חברי ועדה, וזה לא דבר של מה בכך.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה אומר שחמישה יכולים להחליט.

נעמי חזן: ועדת הכנסת בכנסת ה-15 היא גדולה במיוחד.

נעמי חזן: בכנסות קודמות, מספר חברי ועדת הכנסת היה כמספר שאר הוועדות, 17 חברים.

נעמי חזן: אם אנחנו קובעים שליש, זה כבר יורד לשישה-שבעה חברי-כנסת, אבל אין לי בעיה.

נעמי חזן: אני רוצה קצת להתעקש על הסיפא של סעיף (א).

יוסי כץ: אני חושב שאם הממשלה מקלה על אותו חבר-כנסת מהקואליציה או מהאופוזיציה, והיא מסכימה שידונו בחוק שלו בהקדם בלי שיעבור תהליך מסורבל, למה למנוע את זה?

נעמי חזן: זאת התערבות של הממשלה בחקיקה פרטית.

זאב בוים: הממשלה היא זאת שרוצה הגבלה של 45 יום.

עדנה קלעי: בהמשך לדברים שנאמרו פה, הסכמת הממשלה בכלל לא קשורה לעניין קואליציוני, אלא היא קשורה לגופה של ההצעה.

עדנה קלעי: יודעים פה חברים שאנחנו מסכימים או לא מסכימים, לפי העניין.

יוסי כץ: דרך אגב, מה קובע לפי תקנון הממשלה?

יוסי כץ: האם עמדת משרד המשפטים, או עמדת המשרד הנוגע לדבר?

יוסי כץ: פעמים רבות אתם באים עם עמדה נוגדת.

עדנה קלעי: העמדה הרשמית של הממשלה היא עמדתה של ועדת השרים לענייני חקיקה, כפי שהתקבלה.

יוסי כץ: אבל לא על פטור מחובת הנחה.

עדנה קלעי: אני לא רוצה לחזור פה על התלאות שלי בנושא של פטור מחובת הנחה.

עדנה קלעי: אני לא יכולה בהתראה של שעה להביא עמדה של ועדת שרים לענייני חקיקה.

עדנה קלעי: בכל אופן, אנחנו מתייחסים לנושא הזה, ולפי דעתי, חברת-הכנסת חזן, את תזיקי לחברי-הכנסת, כי ההמלצות שלנו אינן קשורות לאופוזיציה או קואליציה.

שאול יהלום: בסעיף (ב) כתוב: "השתכנעה ועדת הכנסת לפי בקשה של אחד ממציעי הצעת החוק, כי להצעת חוק אשר הונחה על שולחן הכנסת חשיבות ודחיפות מיוחדים", וצריך להוסיף "או שהצעה דומה עולה לסדר היום".

ארבל אסטרחן: כבר היום מאפשרים להעלות הצעות שהן דומות בעיקרן, גם אם לא עברו 45 ימים.

שאול יהלום: למה?

ארבל אסטרחן: כי אם אחת תיפול, השנייה לא תוכל לעלות במשך חצי שנה.

שאול יהלום: אין לזה עיגון בתקנון.

יוסי כץ: אני מבקש לכתוב כך: "חשיבות, דחיפות, או טעמים מיוחדים", וכך נכנס העניין שחבר-הכנסת יהלום העלה.

שאול יהלום: ומה אכפת לך נכתוב במפורש, "או הצעה דומה שעולה לסדר היום"?

שאול יהלום: להפך, צריכים לוודא שכל ההצעות יבואו יחד, ואז זה חוסך עבודה לכנסת.

יאיר פרץ: אדוני היושב-ראש, אפשר להחיל את זה גם על הצעות-חוק של הממשלה.

אנה שניידר: אני הייתי מקבלת את הצעתו של חבר-הכנסת יהלום, ומוסיפה כאן: חשיבות, דחיפות, או שהצעה זהה או דומה בעיקרה – כמו שכתוב בסעיף 143 לעניין חצי שנה – עולה לסדר-היום, או טעמים מיוחדים.

נעמי חזן: אדוני היושב-ראש, יש פה מגיפה של העתקות.

נעמי חזן: יש חברי-כנסת שמחפשים, ומחכים שחבר-הכנסת שיזם, כתב, הכין וחקר מעלה את הצעת-החוק, ומדביקים את הצעות-החוק שלהם.

נעמי חזן: חבר-הכנסת שאול יהלום רוצה עכשיו לעזור לכל התהליך הזה.

נעמי חזן: זה עידוד להעתקה.

יוסי כץ: אני מציע לך חבר-הכנסת יהלום להשאיר את הנוסח שלי.

יוסי כץ: בסדר, יש הסכמה לקבל את הנוסח שלי.

אנה שניידר: בדיון הקודם היתה הערה של חברת-הכנסת נעמי חזן לגבי חוקי היסוד.

אנה שניידר: לא החלטתם בעניין הזה.

יוסי כץ: אני מציע שלא נסת

יוסי כץ: בך עם חוקי היסוד, כי אז זה ייפול.

יוסי כץ: בואו נשפר את הנוסח – הוחלט על שליש מחברי הוועדה ועל הוספת המילה "טעמים" לפני "מיוחדים", כאשר אין שינוי בשאר הדברים.

יוסי כץ: מי בעד ההצעה?

יוסי כץ: מי נגד?

יוסי כץ: בעד – רוב נגד – אין ההצעה לתיקון תקנון הכנסת התקבלה.

אנה שניידר: האם כשאתה אומר שליש החברים, אתה מתכוון לחברים נוכחים קבועים, או שחברים שאינם קבועים יכולים גם לקבוע?

יוסי כץ: לעניין הזה, שליש מהחברים הקבועים.

שאול יהלום: שליש מהחברים הקבועים צריכים להיות נוכחים, אבל בהצבעה יכולים להשתתף עוד חברים.

אנה שניידר: אבל השאלה היא האם אלה שנוכחים חייבים להיות חברים קבועים, או שאלה יכולים להיות חברים שהחליפו אותם.

יוסי כץ: אבל דיברנו על זה.

יוסי כץ: זה כתוב במפורש בסעיף (ג).

יוסי כץ: אמרתי שסעיפים (א) ו-(ג) נשארים כפי שהם.

שאול יהלום: יכול להגיע גם מי שהוא לא חבר ועדה.

נעמי חזן: מה עם התיקון שהציע חבר-הכנסת יהלום?

יוסי כץ: הוא ירד מזה.

שאול יהלום: לא ירדתי מזה, אלא כללנו את התיקון ב"טעמים מיוחדים".

שאול יהלום: ג.

שאול יהלום: קביעת ועדות לדיון בהצעות-חוק

יוסי כץ: יש הצעה לסדר-היום של חברי-הכנסת ליצמן וטל בנושא הצתה חוזרת של גן ילדים בתלמוד תורה בפתח-תקווה.

יוסי כץ: נשמעה ההצעה להעביר את הנושא לוועדת הפנים ואיכות הסביבה, או לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

יוסי כץ: חבר-הכנסת גפני, יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, מבקש להעביר את הדיון בהצעה לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.

יוסי כץ: אם לא נאשר את בקשתו, הוא מבקש לדחות את ההכרעה בנושא לשבוע הבא.

זאב בוים: אפשר לאפשר את בקשתו, כי הוא צודק.

זאב בוים: מדובר בהצתות, במכבי-אש ובענייני פנים.

אחמד טיבי: בכל מקרה, ענייני משטרה שייכים לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.

שאול יהלום: האם זה לא שייך לוועדת החינוך והתרבות?

נעמי חזן: לא, מדובר בהצתה.

יוסי כץ: מי בעד העברת ההצעה לוועדת הפנים ואיכות הסביבה?

יוסי כץ: בעד – כולם נגד – אין הוחלט להעביר את ההצעה לסדר-היום של חברי-הכנסת ליצמן וטל בנושא הצתה חוזרת של גן ילדים בתלמוד תורה בפתח-תקווה לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.

יוסי כץ: הוחלט להעביר את ההצעה לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.

יוסי כץ: אנחנו עוברים להצעת-חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה (תיקון מס' 2).

יוסי כץ: אני מבין שזאת הצעת-חוק ממשלתית.

יוסי כץ: האם נמצא פה נציג של משרד ממשלתי?

אמיר אסרף: אני נציג משרד האוצר.

אמיר אסרף: זה חוק של משרד האוצר.

יוסי כץ: נשמעו הצעות במליאה להעביר את הדיון בהצעת-החוק לוועדה לפיתוח ומחקר טכנולוגי, וכמובן לוועדת הכספים.

יוסי כץ: קודם כל אני אאפשר לחברת-הכנסת ענת מאור לדבר.

יוסי כץ: היא ביקשה להעביר את הצעת-החוק לוועדה לפיתוח ומחקר טכנולוגי.

יוסי כץ: אחר-כך ניתן את רשות הדיבור לחבר-הכנסת ליצמן.

ענת מאור: אדוני היושב-ראש, חברי הוועדה.

ענת מאור: אני רוצה להסב את תשומת-לבכם לכך שנציג האוצר אמר בישיבה הקודמת שהחוק הזה נידון בעבר תמיד בוועדת הכספים.

ענת מאור: כשהחוק נידון בעבר, לא היתה ועדה לפיתוח ומחקר טכנולוגי בכנסת.

ענת מאור: הוועדה לפיתוח ומחקר טכנולוגי בסך הכל קיימת שלוש-ארבע שנים.

ענת מאור: בסעיף (12) לתקנון בעמוד 10 כתוב: "ועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי: מדיניות מחקר ופיתוח אזרחי בישראל; טכנולוגיות מתקדמות; מחקר ופיתוח סביבתי; מחקר מדעי באקדמיה הישראלית למדעים" ועוד.

ענת מאור: זאת אומרת שכל מה שקשור למחקר היום, מתנהל בחלוקת עבודה טובה, לדעתי, בין הוועדות.

ענת מאור: אנחנו לא נכנסים לתחומים של ועדות אחרות והן לא נכנסות לתחומים שלנו.

ענת מאור: לכן נושא המו"פ - שכשמו כן הוא, מחקר ופיתוח - צריך להיות בוועדה למחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי.

ענת מאור: אני גם פניתי לחבר-הכנסת ליצמן, ואמרתי לו שגם בגלל מורשת עבר, אני מוכנה שתהיה ועדה משותפת של הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי ווועדת הכספים בראשות הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי.

ענת מאור: אני גם רוצה להזכיר, שהנושא הוא מקצועי לעילא ולעילא.

ענת מאור: בין כה וכה, בגלל הצירוף והסמיכות לחוק ההסדרים, מצפים שזה ייקח חודשיים.

ענת מאור: אני חושבת שוועדת הכנסת תטיב לעשות, אם תשמור על העיקרון של מקצועיות ופיצול.

אנה שניידר: חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה הוא משנת 1984.

אנה שניידר: מטרתו של החוק היא עידוד מחקר ופיתוח בתעשייה, לשם פיתוח תעשייה, שיפור מאזן התשלומים של המדינה, יצירת מקומות עבודה.

אנה שניידר: מי שממונה על החוק הזה זה שר התעשייה והמסחר יחד עם שר האוצר.

אנה שניידר: סעיף 28 לחוק אומר:

אנה שניידר: מענקים שניתנים בשיעור מהוצאות המחקר והפיתוח – השרים, באישור ועדת הכספים, רשאים לשנות את השיעורים והתנאים הנקובים לגבי המענקים.

אנה שניידר: מדובר פה בעיקר בחוק עידוד, כמו שיש חוק עידוד השקעות הון, או חוק עידוד השקעות הון בחקלאות.

אנה שניידר: כל החוקים האלה נידונים בוועדת הכספים.

ענת מאור: ומה לגבי ועדה משותפת?

אנה שניידר: אין לי בעיה.

יעקב ליצמן: אתמול צלצל אליי היועץ המשפטי של משרד התעשייה והמסחר.

יוסי כץ: אליי צלצלה שרת התעשייה והמסחר, ואמרה לי את עמדתה, ואני אומר אותה בגלוי.

יוסי כץ: ביקשתי שהיא תבוא לכאן.

יוסי כץ: היא התנצלה, ואמרה שבגלל שסדר היום שלה נקבע מראש, היא לא תוכל לבוא, אבל עמדתה היא שיש להעביר את הצעת-החוק לוועדת הכספים.

יעקב ליצמן: גם היועץ המשפטי של משרד התעשייה והמסחר אמר אותו דבר, והוא ביקש להעביר את הצעת-החוק לוועדת הכספים.

יעקב ליצמן: אני רוצה לומר לחברת-הכנסת ענת מאור, שוועדת הכספים היא גם ועדה מקצועית.

יעקב ליצמן: את אמרת שזה דיון מקצועי פרופר, אז גם אנחנו נדון דיון מקצועי פרופר בהצעת-החוק.

יעקב ליצמן: ברור שהצעת-החוק צריכה להיות נידונה בוועדת הכספים, כי ברור שהנושא קשור לכספים.

זאב בוים: כל ענייני התעשייה כרוכים בכסף.

יוסי כץ: אני מבין שעמדתכם היא חד-משמעית ועדת הכספים ולא ועדה משותפת.

אנה שניידר: אין לי בעיה לגבי ועדה משותפת.

יעקב ליצמן: אני מתנגד לוועדה משותפת.

נעמי חזן: אנחנו נתקלים בבעיה הזאת בכמה מהוועדות החדשות, כמו: הוועדה לקידום מעמד האישה, הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי וכו'.

נעמי חזן: אם אנחנו רוצים לתת קצת הכרה וחשיבות לוועדות שאנחנו בעצמנו הכרנו בהן, אנחנו צריכים לפתור את הבעיה, כפי שפתרנו אותה בצורה מסודרת בשנה-שנתיים האחרונות, על-ידי הקמת ועדות משותפות.

נעמי חזן: אפילו אם נקבל את עצתה של היועצת המשפטית של הכנסת, אני חושבת שיש בהחלט מקום לשקול הקמת ועדה משותפת.

נעמי חזן: זה אגב יזרז את תהליך החקיקה, משום שוועדה משותפת היא קטנה יותר ועובדת רק על הנושא הזה.

נעמי חזן: אני חושבת שייצא מזה חוק יותר טוב.

יוסי כץ: לדידי, אם יש חוות דעת כל-כך חד-משמעית של הייעוץ המשפטי, אני חושב שזה תלוי בשיקול הדעת של יושב-ראש ועדת הכספים.

יוסי כץ: השאלה היא האם אתה, חבר-הכנסת ליצמן, מוכן להקים ועדה משותפת בראשותך.

יעקב ליצמן: אם היא תהיה בראשותי, אני מוכן.

יוסי כץ: אם כך, אנחנו מקימים ועדה משותפת בראשות יושב-ראש ועדת הכספים.

יוסי כץ: כמה חברים אתה רוצה שיהיו בוועדה המשותפת?

יעקב ליצמן: ארבעה מוועדת הכספים וארבעה מהוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי.

יוסי כץ: תודיעו לנו על ההרכבים, ואנחנו נאשר זאת במליאה.

יוסי כץ: ד.

יוסי כץ: קביעת מועדי פגרה במושב הרביעי של הכנסת ה-15

יוסי כץ: בשבוע שעבר התחלנו לדון בנושא.

יוסי כץ: היתה תחושה - אני לא רוצה להגיד שאנחנו מנותקים מהעם – שאנחנו חייבים לעשות משהו, כדי להתחיל באיזשהו תהליך של קיצור הפגרה.

יוסי כץ: הועלו כל מיני רעיונות.

יוסי כץ: לחבר-הכנסת מוסי רז יש הצעה אחת.

יוסי כץ: כסוציאליסט שנמצא במשכן שיש בו מאות עובדים, אני חושב שצריך לקחת בחשבון שמדובר בהרבה מאד עובדים שרגילים לעבוד בתנאים מסוימים, ואי אפשר להחליט לפרוץ את הנושא ולצמצם את הפגרה באופן משמעותי, בלי להתייעץ איתם ובלי לשמוע את עמדתם.

יוסי כץ: שונה הדבר, אם הקיצור יהיה בהיקף קטן יותר.

שאול יהלום: עם כל הכבוד, אני ביקשתי לדון קודם בחנוכה ובערב תשעה באב.

יוסי כץ: אנחנו נדון בזה.

יוסי כץ: אני רוצה לאפשר למזכיר הכנסת לומר כמה דברים.

אריה האן: קודם כל, אני רוצה להסב את תשומת לבכם לכך, שלפי סעיף 27 בתקנון, כל מה שיתקבל פה, צריך לחזור ליושב-ראש ולסגנים - כי אין מושג של נשיאות בתקנון הכנסת – והם צריכים להמליץ מחדש לוועדת הכנסת.

אריה האן: תמיד היתה התחשבות בעובדי הכנסת.

אריה האן: ועד העובדים טוען בשם העובדים כדלקמן: כולנו מחויבים לעבוד בימי הכנסת, ואנחנו לא יכולים להתחלק במועדי פגרה.

אריה האן: במילים אחרות, הם אומרים: אנחנו יכולים לנצל רק את חודש אוגוסט כדי לצאת לחופש עם הילדים, שיוצאים לחופש הגדול בחודשי יולי ואוגוסט.

אריה האן: לכן, תמיד התחשבו בהם, ובחודש אוגוסט היתה פגרה מלאה בכנסת.

אריה האן: במקומות אחרים, העובדים מתחלקים בפגרה: חלק יוצאים לחופש ביולי וחלק באוגוסט, אבל אצלנו כל עוד יש מושב כנסת, כולם עובדים.

אריה האן: הצעתי ליושב-ראש הוועדה הצעה מתקנת להצעה שמונחת לפניכם.

אריה האן: ההצעה בנויה לפי התקנון, ומדברת על שמונה חודשי עבודה בשנה.

נעמי חזן: מינימום.

אריה האן: אנחנו הרחבנו את זה במעט.

אריה האן: אני מציע לפתוח את כנס הקיץ ביום ראשון ט' באייר, 21 באפריל, ולא לפגוע בתקופת הקיץ.

יוסי כץ: המשמעות היא קיצור של הפגרה.

זאב בוים: מתי נופלת המימונה?

אריה האן: זה בסדר, המימונה נופלת על הפגרה.

יוסי כץ: יש פה הנחיה לגבי חודש הרמדאן, והיא בוודאי מקובלת עלינו.

יוסי כץ: אני מבקש ממך, חבר-הכנסת דהאמשה, להתייחס לנושא הזה.

יוסי כץ: כתוב פה שבין השעות 16:30 ל-17:30, בזמן ששוברים את הצום, לא תהיינה הצבעות.

יוסי כץ: זה הנוהג מקדמת דנא.

יוסי כץ: אני רואה פה התייחסות רק לתענית אסתר ולחג הפורים.

יוסי כץ: אין פה התייחסות לדברים שאמר חבר-הכנסת יהלום לגבי תשעה באב.

אריה האן: לגבי התאריכים שהתקבלו בהחלטה של יושב-הראש והסגנים, אני הצעתי הצעה שצריכה לחזור ליושב-ראש ולסגנים.

אריה האן: מה שהיה מקובל עד היום בכנסת זה מה שכתוב פה לגבי חג הפורים.

אריה האן: תמיד במקרים כגון אלה עבדו ביום חמישי, ולא עבדו בימים הנזכרים פה.

אריה האן: חבר-הכנסת שאול יהלום התייחס לשני דברים: הנושא הראשון – לחנוכה, והנושא השני – לתשעה באב.

אריה האן: תשעה באב נופל על יום חמישי, ולכן אין לנו בעיה עם יום העבודה.

אריה האן: יש בעיה ביום רביעי, ערב תשעה באב.

אריה האן: אנחנו תמיד נוהגים, בין שמחליטים פה ובין שלא, שבימים אלה אנחנו מתחילים את הישיבה בשעה 9:00 בבוקר ומסיימים אותה בערך בשעה 14:00 בצהרים.

אריה האן: אני מזכיר לכם שתשעה באב יוצא בקיץ, והתחלת הצום היא מאוחרת.

אריה האן: אנחנו חושבים שזה מה שנכון לעשות, אלא אם כן לחבר-הכנסת יהלום יש הצעה אחרת.

אריה האן: אשר לחנוכה, עד היום נהגנו בחנוכה להתחיל את הישיבה בשעה 15:00 ולהפסיק אותה בשעה 17:00.

אריה האן: כשדנו בנושא אצל היושב-ראש והסגנים, אף אחד לא הציע הצעה אחרת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה להעיר הערה בעניין הזה מזווית אחרת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ה-27 בפברואר נופל בדיוק בעיד אלאדחא, יום החג שלנו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כל השבוע אנחנו לא עובדים בגלל חופשת פורים, אני מבקש שלא נעבוד גם ב-27 בפברואר.

יוסי כץ: האם אתה יודע מראש שזה התאריך?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עיד אלאדחא זה החג הגדול של המוסלמים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה לא חג הרמדאן, אלא זה החג הנוסף.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוא נמשך ארבעה ימים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם ממילא בתאריך 25 ו-26 לא עובדים, אז לא יעבדו גם ב-27 בפברואר.

אריה האן: זאת טעות, זה ה-28 בפברואר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: החג נמשך ארבעה ימים.

שאול יהלום: קודם כל, אני מציע לא לכנס את הכנסת ליום אחד, כאשר מדובר בחג של העדה של המוסלמית.

שאול יהלום: אם החג היה נמשך שבוע ימים, אני מבין, אבל מדובר ביום אחד.

שאול יהלום: לגבי תשעה באב, ערב תשעה באב פירושו סעודה מפסקת והתכוננות לצום.

שאול יהלום: צריך לקחת בחשבון שאמנם יש חברי-כנסת שהם ירושלמים, או אפילו גרים במבשרת ציון, אבל יש חברי-כנסת שנסיעתם הביתה אורכת שלוש-ארבע שעות, ומדובר בערב צום.

שאול יהלום: בעשר השנים האחרונות, הכנסת לא קיימה ישיבה בתשעה באב.

שאול יהלום: לכן אני מציע שבערב תשעה באב לא יהיה יום כנסת.

נעמי חזן: בעצם אפשר לנעול את המשכן, אולי זה הדבר הכי טוב.

נעמי חזן: ..

שאול יהלום: כנ"ל לגבי חנוכה.

שאול יהלום: השעה 17:00 רלוונטית רק לגבי הירושלמים.

שאול יהלום: אני מציעה לחלק את חג החנוכה לשני חלקים.

נעמי חזן: חנוכה לירושלמים וחנוכה לאלה שהם לא ירושלמים, כמו שושן פורים.

נעמי חזן: ..

שאול יהלום: מספר ימים יסיימו את הישיבה בשעה 17:00, ומי שלא גר בירושלים ידליק נרות בשעה 21:00 או 22:00, אבל צריך לדאוג שגם מספר ימים תינעל הישיבה בשעה 14:00.

אריה האן: ביום רביעי אפשר לנעול את הישיבה בשעה 14:00.

אחמד טיבי: האמת היא שאני חושב שצריך להתחשב בחגים השונים של הדתות השונות, אבל אני מוחה על הפתיח שלך, חבר-הכנסת יוסי כץ.

אחמד טיבי: אמרת שיש רושם שאנחנו מנותקים מהעם.

אחמד טיבי: האמירה הזאת שלך, שאתה חוזר עליה פעם אחר פעם, מצטרפת לאמירות אחרות בהזדמנויות שונות.

יוסי כץ: אני לא חזרתי על זה אף פעם.

אחמד טיבי: בהזדמנויות אחרות.

אחמד טיבי: אתה פוגע בתדמית של חברי-הכנסת.

אחמד טיבי: זו אמירה פופוליסטית, וכל הדיון הזה עוסק בפגרה ובכך שאנחנו לא עובדים.

אחמד טיבי: האם אתה יודע שאני עובד יותר קשה בפגרה?

אחמד טיבי: אני ראש מפלגה, ואני חורש את הארץ בימי פגרה.

אחמד טיבי: אפשר להגיד שאני יחסית נח כשאני בכנסת ולא בפגרה.

אחמד טיבי: כל התביעה הזאת לקצר את הפגרה היא תביעה פופוליסטית מתגוננת על דבר שלא צריך להתגונן בפניו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה שאמר חבר-הכנסת טיבי מאה אחוז נכון, לא 99%.

יוסי כץ: לא כולם ראשי מפלגות.

מרינה סולודקין: חבר-הכנסת יוסי כץ, בתחילת דבריך אמרת שאנחנו מנותקים מהעם.

יוסי כץ: אני לא אמרתי את זה, אלא אמרתי שיש שאומרים זאת.

מרינה סולודקין: יש כאלה שמנותקים מהעם, ויש כאלה שהם לא מנותקים.

מרינה סולודקין: אנחנו מדברים על אלפים של פניות שצריך להשיב להן.

מרינה סולודקין: אולי אנחנו עובדים אחרת.

מרינה סולודקין: דבר שני, אני רוצה לתמוך בדברי חבר-הכנסת טיבי, ולומר שיש גל של פופוליזם.

מרינה סולודקין: דליה איציק אתמול אמרה שיש לקצץ בשכר השרים.

מרינה סולודקין: אני אומרת לכם:

מרינה סולודקין: אם אתם רוצים לעשות משהו, תחליטו על מיסוי לעשירים.

מרינה סולודקין: זה דבר נכון.

שאול יהלום: ממשלה של 30 שרים ועוד 10 סגנים מבזבזת כל-כך הרבה.

מרינה סולודקין: באשר לנושא של הפגרה, אני אומרת שכאנשים שעובדים בשטח, בפגרה אנחנו עסוקים כל יום.

מרינה סולודקין: אנחנו נוסעים לדימונה ולמטולה.

מרינה סולודקין: זה הזמן היחיד, שבו אנחנו יכולים לעבוד בשטח כנציגי ציבור.

מרינה סולודקין: אני מאד מתנגדת לכל ההצעות הפופוליסטיות.

יוסי כץ: הובאה פה הצעה של מזכיר הכנסת לקצר בשבוע אחד את הפגרה.

יוסי כץ: לי נראית ההצעה הזאת סבירה, למרות שחבר-הכנסת מוסי רז הציע קיצור של שלושה שבועות.

נעמי חזן: אדוני היושב-ראש, גם בנשיאות וגם בשבוע שעבר אני המלצתי לצמצם את הפגרה, וזאת לא הצעה פופוליסטית.

נעמי חזן: בזמן הפגרה אין לחברי-כנסת חלק מהכלים, שהם כלי העבודה של חברי-הכנסת: הן הצעות לסדר-היום, הן חקיקה פרטית, הן שאילתות והן אי אמון.

נעמי חזן: ולכן, ברגע שמרחיבים את הפגרה, עם כל הכבוד להערות המאד פופוליסטיות והאינטרסנטיות ששמענו כאן היום, בעצם חברי-הכנסת נוטלים מעצמם את כלי העבודה שלהם.

נעמי חזן: אנחנו במצב מאד מאד חמור מבחינה כלכלית וחברתית, וגם מבחינה מדינית וביטחונית, ואם יש שנה שצריך לקצר את הפגרות ולהאריך את עבודת הכנסת זאת השנה הנוכחית, ואם זה פופוליזם, חברת-הכנסת מרינה סולודקין תצטרך להגדיר מחדש פופוליזם בכל המילונים.

נעמי חזן: כולנו עובדים בשטח, גם בפגרות וגם שלא בפגרות.

נעמי חזן: מה הבעיה?

נעמי חזן: איך תסבירו למובטל שאנחנו עובדים שמונה חודשים בשנה?

שאול יהלום: זה לא פופוליסטי...

אחמד טיבי: אני חושב שצריך לקחת לחברי-הכנסת את המכוניות ולקצץ במשכורות, כי המובטלים כועסים.

אחמד טיבי: ..

יוסי כץ: חברת-הכנסת חזן, אני רוצה להבין מה חושבים חברי הוועדה.

יוסי כץ: לא התייחסת להצעה של המזכיר להתחיל בקיצור של שבוע.

נעמי חזן: אני חושבת שצריך לקצר את הפגרה ביותר משבוע.

יצחק גאגולה: אדוני היושב-ראש, אני מצטרף למחאות של חבריי חברי-הכנסת אחמד טיבי, מרינה סולודקין ועוד.

יצחק גאגולה: באופן עקרוני אני מסכים לקיצור הפגרה, במיוחד של פגרת הקיץ, אבל אני יכול לומר דבר אחד – אם לא הייתי יודע שזאת הצעה פופוליסטית, אני הייתי תומך בה.

יצחק גאגולה: אבל כאשר אני יודע שזאת הצעה פופוליסטית והפופוליזם נהיה כבר נורמה אצלנו, אני מצטער לומר שאני לא אתן יד להצעות מהסוג הזה.

יצחק גאגולה: הרוב המוחלט של חברי-הכנסת עובד קשה מאד.

יצחק גאגולה: אני אישית יכול לומר על עצמי ועל רבים מחבריי, שבזמן הפגרה אנחנו עובדים הרבה יותר קשה, כי מלבד העבודה הפרלמנטרית הקשה של החקיקה והשאילתות, יש אנשים רבים מכל רחבי הארץ, מהצפון עד הדרום, שאנחנו איתם בקשר מתמיד.

יצחק גאגולה: לכן אני אומר שהגיע הזמן להפסיק עם הפופוליזם.

יצחק גאגולה: לגופו של עניין, אני מסכים להצעה של חבר-הכנסת שאול יהלום ידידי לגבי ערב תשעה באב.

יצחק גאגולה: מכיוון שיש חברי-כנסת רבים שגרים במקומות רחוקים מאד, אם המליאה תסתיים בשעה 14:00, הם לא יספיקו להגיע לביתם וגם לנוח נפשית לקראת הצום הקשה.

יצחק גאגולה: זה מחויב המציאות, שבערב תשעה באב צריך להתחשב בחברים ולא לקיים ישיבות בכנסת.

יצחק גאגולה: באשר לחנוכה, צריך לסיים את ישיבת הכנסת מקסימום בשעה 14:00, כדי שכל אחד יוכל להתארגן בביתו ולחגוג את החג עם בני משפחתו.

אורי אריאל: ברשות החברים, אני מציע ללכת לכיוון של הצעת מזכיר הכנסת.

אורי אריאל: אני בעד לקצר הפגרה ולהגיע פה להסכמה.

אורי אריאל: ההתעקשות הזאת לא לקצר בכלל את הפגרה היא תמוהה.

אורי אריאל: חבר-כנסת אחד מייחס לשני פופוליזם.

אורי אריאל: יש פה דיון ענייני, עם כל הכבוד לנו שעובדים מאד קשה, כולל בפגרה, ובאים לנוח פה.

אורי אריאל: שמעתי את ההצעה המעניינת הזאת.

אורי אריאל: אני מציע לקצר את הפגרה.

אורי אריאל: ערב תשעה באב, כפי שאמרו חברי-הכנסת יהלום וגאגולה, מתחיל בשעה מאוחרת.

שאול יהלום: איפה אדוני גר?

אורי אריאל: אדוני גר קל"ב.

נואף מסאלחה: אני מסכים עם דברי חבר-הכנסת אחמד טיבי.

נואף מסאלחה: אני הייתי נגד קיצור הפגרה, אבל מכיוון שידידיי ממרצ – ואני לא אומר את זה בצחוק, אלא ברצינות, כי הם ידידיי – רוצים לעבוד והם גוררים אותנו לעבוד עוד שבוע, לא צריך להפריע להם.

נואף מסאלחה: צריך להבין שמדובר גם בעובדים ועובדות ובילדיהם בחופשת קיץ.

נואף מסאלחה: לכן אני הולך לפשרה של אריה האן.

נואף מסאלחה: אני מציע ללכת לפשרה, כדי שלא ייווצר מצב שחבר-הכנסת מוסי רז רוצה לעבוד עוד שבועיים, ואנחנו נעבוד שבוע נוסף בלבד, ויתקיפו אותנו.

מוסי רז: קודם כל, אני בעד כל ההצעות של חבר-הכנסת שאול יהלום בנושאים הדתיים.

מוסי רז: אני חושב שזה בסדר גמור לקצר את הישיבה בימים של תשעה באב ובחנוכה.

מוסי רז: עם כל הכבוד, אני חושב שזה לא פופוליסטי לעבוד.

מוסי רז: אני חושב שבתקופת הכנסת יש לנו כלי עבודה, כמו: הצעות-חוק, הצעות לסדר היום וכו', שאין לנו בתקופת הפגרה.

מרינה סולודקין: האם אתה מכיר את המושג פניות ציבור?

מוסי רז: לא, אני לא מכיר, כי כנראה רק אליך פונה ציבור.

מוסי רז: יכול להיות שרק אליך פונה ציבור.

מוסי רז: ..

מוסי רז: לכן, אני חושב שצריך להאריך את מספר ימי העבודה בכנסת, ואני מקבל שאפשר להתפשר, אבל כמובן לא עד כדי כך שכל הדיון הזה יסתיים בכך שנוסיף עוד שבוע עבודה, אחרת כל הדיון היה מיותר.

נואף מסאלחה: האם אתה רוצה להוסיף שבועיים?

מוסי רז: ביקשתי להוסיף יותר משבועיים.

מוסי רז: אני אגיד מה אני מציע, ואיפה אני חושב שאפשר להתפשר.

מוסי רז: אני מקבל את הדברים שאמר מזכיר הכנסת בדבר חודש אוגוסט, אבל עוד לפני שתגיע לחודש אוגוסט, בואו נדבר על כנס חורף 2001.

מוסי רז: אני מזכיר לכם שביום שבו נרצח זאבי לא היתה פה עבודה פרלמנטרית, ולכן אני חושב שצריך להמשיך את הכנס לפחות עד יום רביעי, ז' בניסן ה-20 במרץ, זאת אומרת:

מוסי רז: לאפשר עוד שלושה ימי עבודה פרלמנטרית.

נואף מסאלחה: הציעו 21 במרץ.

מוסי רז: בסדר.

מוסי רז: לגבי כנס הקיץ שאמור להיפתח ב-28 באפריל, צריך לפתוח אותו קודם לכן, לפחות ב-21 באפריל.

אתי בן-יוסף: זה סוכם.

מוסי רז: לגבי כנס הקיץ, אני הצעתי לסיים אותו ב-14 באוגוסט.

מוסי רז: אם אומרים פה שיש בעיה עם עובדים, בואו נסכם שמסיימים אותו ביום רביעי, ה-31 ביולי.

מוסי רז: לפי כל החישובים שלי, ה-31 ביולי נמצא בחודש יולי ולא בחודש אוגוסט.

מוסי רז: אני מציע לפתוח את מושב החורף יום אחרי שמחת תורה, ביום ראשון ה-30 בספטמבר 2002.

שאול יהלום: אז הוספת ארבעה שבועות.

נחמה רונן: אני מתנגדת להצעת חברת-הכנסת נעמי חזן, ואני גם מתנגדת לפשרות.

נחמה רונן: אני חושבת שלא בכל דבר צריך למצוא פשרה, כי יש איזושהי הצעה.

נחמה רונן: לא לכל הצעה צריך למצוא פשרה כדי להגיע לאיזה קונסנסוס, ולא כל דבר הוא בר קונסנסוס.

נחמה רונן: אני אמנם עברתי רק שתי פגרות בכנסת, ויש פה כאלה שעברו הרבה יותר, אבל אני יכולה לומר שאני בפגרה רוב הזמן עבדתי, אבל אני גם לא מתביישת להגיד שחלק מהפגרה, ולפחות חלק מפגרת הקיץ, היתה חופש, כי בפגרת פסח בוודאי ובוודאי יש עבודה.

נחמה רונן: אני לא חושבת שאנחנו צריכים להתבייש להגיד שאנחנו גם צריכים חופש.

נחמה רונן: הרי ימי העבודה פה הם מטורפים – אז אולי לא לגבי כולם, אבל שום דבר לא חל אף פעם לגבי כולם, אבל רוב חברי-הכנסת מגיעים לכאן בבוקר, ויוצאים מפה לא לפני 22:00 בלילה.

נחמה רונן: לא מדובר בעבודה רגילה שבאים בשעה 8:00 ומסיימים ב-17:00, ולכן אני לא מרגישה שום צורך להצטדק על כך שאנחנו לא עובדים מספיק.

נחמה רונן: אני חושבת שרוב חברי-הכנסת עובדים קשה מאד, ועובדים גם בפגרות.

נחמה רונן: יש הרבה מאד דברים שעושים בפגרות ולא עושים בימים של כנסת, ולכן אני לא מרגישה איזשהו צורך להגיע לפשרות.

יוסי כץ: האם ההצעה הזאת מקובלת עליך?

נחמה רונן: לא, היא לא מקובלת.

נחמה רונן: למה אני צריכה פשרה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושב שהדיון הזה חייב להתנהל רחוק מאד מכל הפופוליזם הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הציבור יודע מי עובד ומי לא נמצא פה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני לא צריך לדווח לאף אחד האם אני עובד או לא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא בכדי עוד מימים ימימה סדרי עבודת הכנסת נקבעו בצורה שנקבעו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כאילו עכשיו אנחנו מגלים עולם חדש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש טעם אחד בלבד לקיצור ימי הפגרה, והוא כמה שיותר לפקח על הממשלה, לתפוס בגרון את מר שרון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: את זה לא מצליחים לעשות גם בימים האלה, לא שאני מתייאש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ולכן, מכיוון שהטעם הזה קיים לגבי כל הממשלות וכל האופוזיציות, חבל להתחיל להתעסק בדברים האלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מציע לא לקבל גם את התכנית הזאת.

זאב בוים: אני מוכרח להגיד שאחרי מחשבה, אני שיניתי קצת את דעתי אחרי הפעם הראשונה שהתחלנו לגלגל את העניין הזה.

זאב בוים: אני חושב שאמרו כבר קודמיי דברים נכונים, שכולנו בלי יוצא מן הכלל עובדים בפגרה.

זאב בוים: המושג פגרה הוא מטעה.

זאב בוים: חברת-הכנסת נעמי חזן עבדה קשה מאד בפגרה, ואני יכול להעיד על כך.

זאב בוים: מנקודת ראות של האזרח הממוצע עשינו חיים משוגעים, אבל זאת היתה עבודה קשה.

זאב בוים: זאת רק דוגמה אחת.

זאב בוים: כך גם כאשר נוסעים לחוץ-לארץ, וקל וחומר כאשר עושים את העבודה הפוליטית.

זאב בוים: ולכן, בניגוד למה שחשבתי קודם, אני מחזק את מה שאמרה חברת-הכנסת נחמה רונן.

זאב בוים: אנחנו לא צריכים לעשות פוזות לציבור לגבי העבודה שלנו.

זאב בוים: מי שרוצה לעשות פוזות לציבור, שימצא דרכים יותר מוצלחות.

זאב בוים: באשר לעניין החגים, צריך לדון בזה.

יוסי כץ: אני רוצה להתוודות בפניכם.

יוסי כץ: אני חבר-כנסת זו השנה העשירית.

יוסי כץ: אני אומר לכם דוגרי, שאני לא עובד בפגרה כמו שאני עובד בתקופת המליאה.

יוסי כץ: כשיש מערכת בחירות, זה סיפור אחר, כי אז אני עובד הרבה יותר קשה, אבל בימים כתיקונם, אני עובד כשאני בכנסת הרבה יותר קשה.

יוסי כץ: סדר היום שלי הרבה יותר עמוס והרבה יותר מספק אותי.

יוסי כץ: אז אני עושה שימוש רב יותר בכלי הנשק הפרלמנטרי.

יוסי כץ: גם מבחינת הסיפוק וגם מבחינת התרומה, אי אפשר להשוות בין תקופת המליאה לבין תקופת הפגרה.

יוסי כץ: זה לא שתקופת הפגרה רעה כל-כך.

יוסי כץ: אני אומר את הדברים שנכונים לגבי אישית, כי יכול להיות שהדברים שונים לגבי ראש מפלגה.

יוסי כץ: זה לא שתקופת הפגרה גרועה כל-כך.

יוסי כץ: פעמים רבות הייתי יושב-ראש ועדה, והוועדות שעמדתי בראשן עבדו מדי פעם בפגרה.

אליעזר כהן: מה זה מדי פעם?

אליעזר כהן: אתה וחברת-הכנסת נעמי חזן עובדים כל הפגרה.

יוסי כץ: יותר מזה אומר לכם.

יוסי כץ: אם אתם חושבים שאני רואה פסול בכך שאני בתקופת הפגרה נמצא יותר עם ילדיי ועם משפחתי, אתם טועים.

יוסי כץ: זה מצוין לאדם שנמצא מחוץ לביתו כל ימות השנה.

יוסי כץ: אני גר רחוק, אני נמצא כל ימי השבוע בירושלים, ואני מנותק מהמשפחה.

יוסי כץ: זה כיף לא נורמלי שיש לי פגרה.

אחמד טיבי: מה יגידו המובטלים?

נעמי חזן: הם יסכימו אתי ועם חבר-הכנסת מוסי רז.

יוסי כץ: אני מבטא את מה שאני חושב.

יוסי כץ: אני אומר לכם במלוא הכנות, שאחרי שדיברתי עם יושב-ראש ועד העובדים ועם ועד העובדים, ואחרי ששמעתי את הצעת מזכיר הכנסת, שקלתי את כל הטענות.

יוסי כץ: אין ספק שמבחינת השמירה על הדמוקרטיה, ככל שהכנסת תעבוד קשה יותר, כך יהיה יותר פיקוח על הממשלה.

יוסי כץ: לכן, בוודאי שלגבי חברי-כנסת שאין להם תפקידים אחרים ברשות הביצועית, אין ספק שעבודת כנסת כמה שיותר ארוכה כך יותר טוב.

יוסי כץ: הממשלה תמיד מעונינת לקצר את עבודת הכנסת, וזה נכון לגבי כל ממשלה.

יוסי כץ: לכן אני מציע בעיקרון, שנאמץ את ההצעה של מזכיר הכנסת, ואחרי זה נקבע את הכללים לגבי החגים.

יוסי כץ: קודם כל אני מציע שנאמץ את ההצעה של מזכיר הכנסת.

יוסי כץ: אני מתלבט אתכם בבעיה מסוימת.

יוסי כץ: העביר אליי חבר-הכנסת גפני בקשה לקיים התייעצות סיעתית.

יוסי כץ: הוא לא נוכח כאן.

יוסי כץ: אני נותן לכם זמן להתייעצות סיעתית.

יוסי כץ: בשעה 12:00 בדיוק תתקיים ההצבעה.

יוסי כץ: תודה רבה.

יוסי כץ: בהנחה שעיד אלאדחא נופל ב-28 בפברואר, אני ממליץ שאנחנו לא נקיים מליאת כנסת באותו יום.

שאול יהלום: באותו שבוע לא נקיים מליאת כנסת.

יוסי כץ: באותו שבוע או שלא נקיים מליאה כלל וכלל, או שלא נקיים הצבעות.

יוסי כץ: אנחנו נשמע את חבר-הכנסת דהאמשה, כי הוא מוסמך להשיב בעניין.

יוסי כץ: לגבי חנוכה, יום אחד תתקיים ישיבת מליאה משעה 14:00 עד 17:00, יום אחד נעבוד משעה 14:00 עד 16:00, ויום אחד נסיים בשעה 14:00.

יוסי כץ: בערב תשעה באב נסיים את המליאה בשעה 14:00.

מוסי רז: אני מבין שמה שקורה זה שאנחנו מאריכים את הפגרה.

מוסי רז: ..

יוסי כץ: זו ההמלצה שלנו לגבי החגים.

יוסי כץ: לפני כולכם מונחת ההצעה המודפסת של מזכיר הכנסת.

יוסי כץ: בהצעה הזו יש רק שינוי של שבוע אחד.

יוסי כץ: זו ההצעה שאני הצעתי.

יוסי כץ: ההצעה השנייה שתעלה להצבעה היא ההצעה לא לעשות שום שינוי במועדי הפגרה.

יוסי כץ: ההצעה השלישית שתעלה להצבעה היא לעשות קיצור של יותר משבוע.

יוסי כץ: אם היא תתקבל, נדון בה.

יוסי כץ: אלה שלוש ההצעות.

יוסי כץ: חבר-הכנסת דהאמשה, האם בתאריך 28 בפברואר חל חג שלכם?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כן.

יוסי כץ: האם לדידך, אין לקיים מליאה בכלל, או שאפשר לקיים מליאה בלי הצבעה?

יוסי כץ: אני שואל האם מבחינתך, כמוסלמי, זה בסדר אם נחליט שיש מליאה ואין הצבעות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אף פעם לא ביקשנו להשבית את המליאה בגלל החגים שלנו, אבל מכיוון שמדובר ביום אחד, וממילא הכנסת לא עובדת באותו שבוע, אני אומר שגם ביום הזה לא תתקיים מליאה.

יוסי כץ: אנחנו מקבלים את זה.

יוסי כץ: בעיד אלאדחא לא תתקיים ישיבת מליאה.

משה גפני: "יהדות התורה" בעד.

יוסי כץ: לגבי חנוכה וגם לגבי ערב תשעה באב כבר סגרנו את המועדים, ואנחנו לא צריכים אתכם לעניין הזה.

יוסי כץ: יש שלוש הצעות להצבעה.

נעמי חזן: באשר לסדר ההצבעה, צריך להתחיל בהצבעה הגורפת.

יוסי כץ: אני מצביע על הצעת המזכיר.

נואף מסאלחה: אני חושב שאתה עושה טעות.

נואף מסאלחה: אדוני היושב-ראש, אם מתחילים בהצעה הגורפת והיא נופלת, אולי אלה שהציעו את ההצעה הגורפת, יצטרפו להצעת המזכיר, ואז יהיה לך קונסנסוס יותר רחב.

נואף מסאלחה: ההצעה הגורפת היא ההצעה של חבר-הכנסת מוסי רז.

נואף מסאלחה: ההשערה שלי היא שאם היא נופלת, אולי הוא יתאחד עם התומכים בפשרה שהציע המזכיר.

יוסי כץ: חברי המלומד והמנוסה, אני מקבל את ההצעה שלך.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני מבקש להביא גם את ההצעה שלי להצבעה.

משה גפני: אני מציע להזיז בשבוע את כנס הקיץ.

משה גפני: אני מדבר על התאריך העברי.

משה גפני: במקום להתחיל את כנס הקיץ בט"ז באייר, אני מציע להתחיל לעבוד שבוע קודם, אבל גם לסיים שבוע קודם.

משה גפני: זה לא בסדר לסיים את כנס הקיץ ב-י"ט באב, אף פעם לא היה דבר כזה.

יוסי כץ: ההצעה הראשונה שעומדת להצבעה היא של חבר-הכנסת מוסי רז, לקצר את הפגרה ביותר משבוע, והיא חלה גם על כנס החורף של המושב הזה.

יוסי כץ: מי בעד ההצעה של חבר-הכנסת מוסי רז?

יוסי כץ: בעד – מיעוט נגד - רוב ההצעה של חבר-הכנסת מוסי רז לא התקבלה.

יוסי כץ: הרוב נגד ההצעה של חבר-הכנסת מוסי רז.

יוסי כץ: מי בעד הצעת מזכיר הכנסת?

משה גפני: לא, לפני זה תעלה את ההצעה שלי.

משה גפני: אני לא יכול להצביע בעד ההצעה של מזכיר הכנסת, אלא אם ההצעה שלי תיפול.

יוסי כץ: מי בעד ההצעה של חבר-הכנסת גפני?

שאול יהלום: חבר-הכנסת גפני, האם אתה מציע לסיים את כנס הקיץ ב-י"ב באב?

משה גפני: כן.

משה גפני: אני פשוט רוצה להזיז את הפגרה בשבוע, לא לקצר אותה ולא להאריך.

יוסי כץ: אני מציע להצביע קודם כל על הקיצורים.

יוסי כץ: מי בעד קיצור של שבוע?

שאול יהלום: לא, זה בלתי אפשרי, כי אם ההצעה של חבר-הכנסת גפני מתקבלת ומזיזים אחורה את תחילת הפגרה, היא תתנגש עם ההצעה של אריה האן.

יוסי כץ: מי בעד הצעת מזכיר הכנסת?

יוסי כץ: בעד – 6 נגד – 9 הצעת מזכיר הכנסת לא נתקבלה.

יוסי כץ: האם כולם יודעים מה היא הצעת חבר-הכנסת גפני?

יוסי כץ: לא, אז בבקשה תחזור עליה.

משה גפני: במשך כל השנים שאני נמצא בכנסת, נהוג שבשבוע שאחרי יום העצמאות מתחיל כנס הקיץ, והוא מסתיים בסביבות תשעה באב.

משה גפני: לפי ההצעה שהציעו עכשיו, מזיזים את תחילת הפגרה בשבוע נוסף, מתחילים בט"ז באייר ומסיימים את הכנס ב-י"ט באב.

שאול יהלום: לא, ההצעה נפלה כרגע.

שאול יהלום: אתה מציע להתחיל את הכנס ב-ט"ז באייר ולקצר את הפגרה בשבוע.

משה גפני: אתה לא מקשיב לי.

משה גפני: אני פשוט מציע להזיז את הכל בשבוע בחזרה.

זאב בוים: אבל זה לא טוב, כי אתה "גומר" את הכנסת בתחילת יולי.

יוסי כץ: רבותיי, אני מצביע קודם על ההצעה המקורית.

מוסי רז: תהיה פגרת קיץ של יותר משלושה חודשים, כי אתה תצא לפגרה בתשעה באב, ותחזור לכנס החורף ב-ז' בחשון.

יוסי כץ: אני מצביע על ההצעה המקורית שהוגשה, כלומר: כנס הקיץ ייפתח ב-28 באפריל ויסתיים ב-28 ביולי.

יוסי כץ: מי בעד ההצעה הזאת?

יוסי כץ: מי נגד?

יוסי כץ: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט ההצעה לפתוח את כנס הקיץ ב-28 באפריל ולסיימו ב-28 ביולי התקבלה.

יוסי כץ: ההצעה הזאת התקבלה.

יוסי כץ: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.