ועדת הכנסת, כנסת 15, פרוטוקול מספר 209, 2001-07-02 10:30

יוסי כץ: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת.

יוסי כץ: הנושא הראשון בסדר יומנו עניינו הצעה לתיקון התקנון בדבר הגדלת מספר החברים בוועדת חקירה פרלמנטרית.

יוסי כץ: האם יש מישהו מבין החברים שמתנגד להגדיל את מספר החברים?

יוסי כץ: על פי התקנון, מספר החברים בוועדת חקירה פרלמנטרית הוא שבעה - - -

ארבל אסטרחן: או שוועדה ועדה קיימת ממונה לוועדת חקירה פרלמנטרית או שאם מקימים ועדה חדשה – מספר החברים בה לא יעלה על שבעה.

זהבה גלאון: אדוני יושב ראש הישיבה, כיוון שאני פניתי אליך בעניין הזה אני מבקשת לנמק - - -

יוסי כץ: רק רגע, לא הבנתי את דברי היועצת המשפטית שלנו.

ארבל אסטרחן: כאשר מקימים ועדת חקירה פרלמנטרית קיימות שתי אפשרויות; או למנות את אחת הוועדות הקבועות, או להקים ועדה חדשה שמספר חבריה לא יעלה על שבעה, ובניהם המציע.

יוסי כץ: יש שתי ועדות חקירה פרלמנטריות; אחת בראשותה של חברת הכנסת זהבה גלאון והשנייה בראשות חבר הכנסת דוד מגן - - -

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש עוד אחת; הוועדה של חבר הכנסת אבשלום וילן.

יוסי כץ: אם ועדת חקירה פרלמנטרית בת שבעה חברים יכולה לכהן כוועדת חקירה פרלמנטרית, מדוע שלא נאפשר הקמת ועדת חקירה פרלמנטרית בת תשעה חברים?

יוסי כץ: נראה לי שזה היינו הך.

זהבה גלאון: אני מבקשת להעמיד אותך על הבעייתיות שבהצעתך; חברי כנסת מכהנים בו זמנית במספר ועדות ואז מתקבלת סיטואציה מביכה למדיי.

זהבה גלאון: אני מזמינה אורחים להופיע בפני הוועדה שלי וכשמתקיים הדיון מסתבר שאין בישיבה חברי ועדה.

יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את ההצעה להרחיב את מספר חברי ועדת החקירה הפרלמנטרית, כדי שהיא תמנה בין שבעה לתשעה חברים.

יוסי כץ: תשעה חברים לא יהיו חובה.

ארבל אסטרחן: תשעה יהיו המקסימום.

יוסי כץ: עד תשעה חברים.

יוסי כץ: כאמור, אני מעמיד להצבעה את ההצעה, נא להצביע.

יוסי כץ: ההצעה התקבלה.

ארבל אסטרחן: להזכירכם, מדובר על פרוצדורה של תיקון התקנון.

ארבל אסטרחן: הדבר הזה לא יעשה מיידית.

זהבה גלאון: תודה רבה.

זאב בוים: דיברנו על הוצאת חבר מוועדת החקירה הפרלמנטרית לעניין המים כדי להכניס את חבר הכנסת דהאמשה.

יוסי כץ: העניין הזה לא מופיע בסדר היום כיוון שהתקנון טרם תוקן.

יוסי כץ: רק אחרי שהוא יתוקן – נוכל להוסיף לרשימת חברי ועדת החקירה הפרלמנטרית לעניין המים את חבר הכנסת דהאמשה.

יוסי כץ: אגב, הכוונה היא להוסיף שני חברים לאותה ועדת חקירה פרלמנטרית.

יוסי כץ: נעבור לנושא הבא בסדר יומנו - קביעת מסגרת הדיון להצעות להביע אי אמון בראש הממשלה.

יוסי כץ: קביעת מסגרת הדיון להצעות להביע אי אמון בראש הממשלה

יוסי כץ: סיעות מרצ וחרות הגישו ליושב ראש הכנסת הצעות להביע אי אמון בראש הממשלה בשל: א' – דוח הכנסות המדינה המצביע על פערי שכר מפליגים (מרצ); ב' - תכניתה המדינית של הממשלה ביחס להתיישבות ביש"ע (חרות).

יוסי כץ: ועדת הכנסת מציעה לקיים מסגרת בת חמש דקות להודעות סיעות.

יוסי כץ: מה דעתך, חבר הכנסת בוים?

זאב בוים: אני מציע לקיים דיון סיעתי בן חמש דקות.

יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את ההצעה הזאת.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הודעות סיעות במסגרת של חמש דקות.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הצבעה ההצעה אושרה.

יוסי כץ: אני מודה לכם.

יוסי כץ: נעבור לנושא הבא בסדר יומנו – הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 26)(משלוח דואר מחוץ לבניין הכנסת), התש/ס"א-2001 – קריאה ראשונה.

יוסי כץ: הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 26)(משלוח דואר מחוץ לבניין הכנסת), התשס"א-2001, קריאה ראשונה

יוסי כץ: רשות הדיבור לגב' ארבל אסטרחן, היועצת המשפטית של הוועדה.

ארבל אסטרחן: מדובר על הצעת חוק מטעם הוועדה שעברה קריאה ראשונה וכוונתה היא לאפשר לחברי הכנסת לשלוח מכתבים פטורים מתשלום במסגרת המגבלות הקיימות היום, זאת אומרת בתחומי הארץ ולמטרות של מילוי תפקידם, גם אם המשלוח לא נעשה מתוך משכן הכנסת.

החסינות קובע: בפועל נקבעה מכסה של 15 אלף מכתבים לשנה ועכשיו מוצע לקבוע שלא כל מכתב יהיה פטור מתשלום, זאת אומרת מוצע למחוק את המילה: כל, כי בפועל זה לא כל מכתב אלא רק מכסה מסויימת של מכתבים, ולהוסיף פסקה חדשה שלשונה: "על אף הוראות פסקה (1), רשאית ועדת הכנסת לקבוע כי מתוך המכתבים שעליהם חלה הוראת אותה פסקה, יהיו פטורים מתשלום מספר מכתבים, כפי שתקבע ובהתאם לתנאים שתקבע, אף אם נשלחו מחוץ לבנין הכנסת.

החסינות קובע: ".

יוסי כץ: להצעה הזאת לא היתה התנגדות - - -

אנה שניידר: זה אומר שלאחר שהחוק יתקבל, ועדת הכנסת תצטרך לקבל החלטה מה יהיה אחוז המכתבים, מתוך 15 האלף, - - -

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: דיברנו על 5%.

אנה שניידר: דובר גם על בולים מיוחדים - - -

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אנחנו נמצאים בקשר עם רשות הדואר בכל מה שנוגע לנושא הזה, ונקבע את הטכניקה המתאימה לצורך מילוי הסעיף הזה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: תהיינה מעטפות מבויילות שחברי הכנסת יקחו אותן מכאן והכל יבוא על מקומו בשלום.

יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את הבקשה לאשר את הצעת החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יוסי כץ: הצבעה הבקשה אושרה.

אפי אושעיה: אני מבקש לשאול שאלה טכנית; מדוע אתם מדברים על טכניקה כל כך מסורבלת?

אפי אושעיה: חבר כנסת יכול לקנות בולים, להמציא לגביהם קבלה - - -

יוסי כץ: חברי הכנסת יקבלו מעטפות מבויילות - - -

נעמי חזן: ההצעה איננה הגיונית - - -

יוסי כץ: חברת הכנסת חזן, את ירושלמית לכן אינך אובייקטיבית בכל מה שקשור לנושא הזה.

נעמי חזן: אני התנגדתי לחוק הזה בעבר, אני אמשיך להתנגד לו, ואני אצביע נגדו.

נעמי חזן: להזכירכם, 52 שנה לא היו לנו מכוניות, לא היו פקסים, חברי הכנסת הצליחו - - -

זאב בוים: בהקשר הזה של הדברים אני מבקש להביא לידיעתכם משהו שקרה.

זאב בוים: אתמול שלחתי את העוזר הפרלמנטרי שלי מהשפלה לירושלים לשלוח מעטפות לאיזשהו מפגש פוליטי שאמור להתקיים ביום חמישי - - -

אנה שניידר: מדובר על כך שחברי הכנסת יקבלו פעם בשנה 5% עבור משלוח דואר מחוץ לבניין הכנסת.

יוסי כץ: מדובר על כמות מוגבלת, ועל שירות פרלמנטרי יעיל יותר - - -

אפי אושעיה: זה עניין טכני; מה הבעיה?

יוסי כץ: בדיוק, הוא עונה על דרישות יומיומיות, והוא לא מוסיף אף לא אגורה אחת מעל המכסה שנקבעה בחוק.

יוסי כץ: לידיעתכם, המגבלות שאנחנו מטילים, אשר קשורות בעניין הזה, תבטחנה שרק חברי הכנסת יעשו בנושא הזה שימוש, ולא אף אחד אחר.

יוסי כץ: כאמור, ההצעה אושרה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יוסי כץ: הצעה לתיקון תקנון הכנסת בדבר תרגום אמנות בין לאומיות מאנגלית לעברית

יוסי כץ: בעקבות הסכם וואי התעורר ויכוח סוער באשר לשאלות אם הוא תורגם לעברית או לא, האם הנוסח האנגלי הונח בפני חברי הכנסת, מכל מקום העניין הזה עורר סערת רוחות גם בכנסת וגם מחוצה לה ולכן יזמתי, יחד עם מספר חברי כנסת, הצעת חוק שמטרתה להביא כדי כך שאם תהיה אמנה בין לאומית, בעצם הכוונה שלי היתה להסכם מדיני ולא לכל אמנה בין לאומית, היא תתורגם לעברית.

יוסי כץ: כוונתי היא לכך שהסכמים מדיניים שבאים לכנסת לאישור – ראוי שיתורגמו לעברית כדי שחברי הכנסת לא יצטרכו להצביע על נוסח אנגלי אלא על נוסח עברי שזאת השפה הרשמית שלנו.

יוסי כץ: כאמור, הגשתי הצעת חוק, ותגובת הממשלה היתה שאכן ראוי להסדיר את העניין הזה בתקנון הכנסת ולא בחקיקה.

יוסי כץ: אני מבין שהנוסח שהונח על שולחננו תואם עם משרד המשפטים ועם משרד החוץ - - -

אסתר אפרת: הוא לא תואם עם משרד החוץ.

יוסי כץ: רשות הדיבור ליועצת המשפטית של הוועדה, גב' ארבל אסטרחן.

ארבל אסטרחן: מדובר על הוספת פרק לתקנון הכנסת בזה הלשון; "סעיף 97ח.

ארבל אסטרחן: הסכם עם גורם חוץ, המונח על שולחן הכנסת לצורך אישור הכנסת, יונח על ידי הממשלה בשפות בהן נעשה ההסכם וכן בתרגום לעברית, אלא אם כן אישרה ועדת הכנסת, מטעמים מיוחדים, כי ההסכם יונח רק בחלק מהשפות בהן נעשה או כי ההסכם לא יתורגם לעברית או יתורגם בחלקו כפי שתורה הוועדה.

ארבל אסטרחן: ".

ארבל אסטרחן: לפי הנוהג הנושא הזה לא מעוגן כיום בחקיקה אם כי הסכמים בעלי חשיבות מובאים לאישור הכנסת.

ארבל אסטרחן: בחלק מהמקרים צורף להסכמים תרגום לעברית, במקרים מסויימים לא צורף תרגום לעברית, והמטרה של ההצעה היא, בעצם, - - -

זאב בוים: תמיד ההסכמים מונחים על שולחן הכנסת בשפה זרה?

ארבל אסטרחן: גם בעברית.

ארבל אסטרחן: בהרבה מהמקרים גם בעברית.

זאב בוים: אני מבין שאין מצב כזה שההסכמים מונחים על שולחן הכנסת רק בשפה זרה?

ארבל אסטרחן: אני חושבת שלא אבל כדאי לשאול את השאלה הזאת את נציג משרד המשפטים.

אסתר אפרת: עניין אמנות נוגע למשרד החוץ - - -

נעמי חזן: מה שמוזר בהצעה הוא שכאילו אנחנו מתירים להניח את ההסכמים שלא בשפה המקורית וזה לא בא בחשבון משום שהנוסח המחייב - - -

יאיר פרץ: הנוסח המחייב הוא הנוסח המקורי.

ארבל אסטרחן: הנוסח המקורי מונח תמיד בפני חברי הכנסת אבל הכוונה בהצעה לתיקון תקנון הכנסת היא לחייב את הממשלה להניח בפני חברי הכנסת נוסח בעברית.

ארבל אסטרחן: זה אמור להיות הכלל.

ארבל אסטרחן: הסיפא של ההצעה מדברת על סייגים מסויימים שבהם ועדת הכנסת תוכל לדון ולהחליט שלא יונח תרגום בעברית בפני חברי הכנסת או שרק חלק מההסכם או ההסכמים יתורגמו לעברית.

ארבל אסטרחן: מדוע זה נחוץ?

ארבל אסטרחן: כי ייתכן מצב שהזמן קצר מדי ולא מספיקים לתרגם את ההסכם או שיש הסכם ארוך מאד עם כל מיני נספחים טכניים, מסורבלים, שלא חייבים להניח את התרגום שלהם בעברית בפני חברי הבית.

ארבל אסטרחן: כאמור, העניין הזה לא ניתן לשיקול דעתה של הממשלה אלא לשיקול דעת ועדת הכנסת.

לבכם למילים: יכולה להתעורר בעיה טכנית, לדוגמה אם רוצים לאשר את ההסכם בדחיפות מירבית ולא יספיקו לתרגם את כולו לעברית אז יהיה מוזר מאד לומר שהכנסת לא אישרה הסכם מדיני כיוון שאיזשהו מתרגם לא הספיק לעשות את העבודה.

לבכם למילים: כיוון שכך נותנים סמכות לוועדת הכנסת, שיקול דעת, זה הכל.

לבכם למילים: הכלל לא משתנה.

יוסי כץ: כל האמנות הבין לאומיות שמניחים על שולחננו נכללות - - -

בועז אורן: לא לצורך אישור.

בועז אורן: רק לידיעה.

נעמי חזן: לא רק לידיעה.

נעמי חזן: לחבר כנסת יש שבועיים בהם הוא יכול לבקש לקרוא את האמנה ואפילו לערער עליה.

נעמי חזן: זה שחברי הכנסת לא מנצלים את הזכות הזאת – זה כבר סיפור אחר.

יוסי כץ: האם לנציגת משרד החוץ יש הערות?

אסתר אפרת: שמי אסתר אפרת, ואני מנהלת המחלקה למשפט כללי, שהוא חלק מהלשכה המשפטית של משרד החוץ.

אסתר אפרת: קודם כל אני מבקשת לציין שלנו נודע על ההצעה הזאת רק אתמול.

אסתר אפרת: שמעתי בצורה מוזרה ביותר שמשהו תואם עם משרד החוץ ועל כך אני מבקשת לומר ששום דבר לא תואם אתנו - - -

יוסי כץ: הוזמנתם לישיבה הזאת עוד ביום רביעי.

סיגל קוגוט: הנוסח הועבר ביום שלישי - - -

יוסי כץ: אני לא יודע מה קרה אצלכם, מכל מקום מנהלת הוועדה שלנו אומרת לי שעוד ביום רביעי היא הזמינה את נציג משרד החוץ לישיבה הזאת.

יוסי כץ: ההזמנה נמסרה לאלן בייקר.

אסתר אפרת: כאמור, העניין הזה לא תואם ולא סוכם אתנו ונודע לנו עליו רק אתמול.

אסתר אפרת: אני מבקשת לומר בהקשר הנושא הנדון מספר דברים; אכן היתה הצעת חוק בעניין הזה בעבר ומשרד החוץ התנגד לה.

אסתר אפרת: הסיבות שמשרד החוץ התנגד להצעה הזאת, בין היתר, היה בגלל הנוסח האומר: שיחוקק חוק לאישור אמנות בין לאומיות על ידי הכנסת ייקבע הנוהל להבאתם של האמנות המצויינות בחוק, לאישור הכנסת.

אסתר אפרת: כפי שכבר נאמר כאן, לא כל אמנה מובאת לאישור הכנסת, על כל פנים לא על זה נכלול, בין השאר, קביעה לגבי השפות בהן תוגשנה האמנות לאישור הכנסת, זה מה שאמרנו בזמנו ובעניין הזה עמדתנו לא השתנתה כלל ועיקר.

אסתר אפרת: הסדר הנכון של הדברים צריך להיות קודם החוק ורק אחר כך הנוהל כיוון שאחרת מקדימים את העגלה לפני הסוסים.

אסתר אפרת: עדיין אין החלטה באיזה מקרים אמנות חייבות להיות מובאות לאישור הכנסת.

אסתר אפרת: עד היום הדבר הזה נעשה אך ורק בגלל נוהל שאיננו מחייב.

אסתר אפרת: זאת אומרת מי שאחראי על אמנות בין לאומיות במערכת המשפטית, במשפט הישראלי כפי שהוא קיים היום, זאת הממשלה ומי שהוא נציג הממשלה, מי שממונה על אמנות בין לאומיות בממשלה הוא משרד החוץ לגבי כל האמנות הבין לאומיות.

אסתר אפרת: מקובל שכל אמנה מונחת על שולחן הכנסת, ולאישור הכנסת מובאות אמנות בודדות ואך ורק לפי שיקול דעת הממשלה.

אסתר אפרת: אם יהיה חוק בעתיד או שאתם עובדים על חוק, - - -

יוסי כץ: אני לא בטוח שזה המצב המשפטי הנכון.

יוסי כץ: פורמלית אולי את צודקת אבל אם מחר ייחתם הסכם עם הפלסטינאים, לדוגמה, או עם סוריה, - אני לא בטוח שמה שאת אומרת נכון.

יוסי כץ: אני כמעט בטוח שממשלת ישראל תחוייב על ידי בג"ץ או על ידי - - -

ארבל אסטרחן: יש הנחיות של היועץ המשפטי לממשלה - - -

אפי אושעיה: אדוני יושב ראש הישיבה, העניין הזה של אישור הכנסת בא לידי ביטוי בפעם הראשונה על ידי מנחם בגין לא באמצעות חוק או הנחיות של היועץ המשפטי לממשלה אלא מתוך רצון טוב וזה נוהג שהשתרש והפך להיות נוהל קבוע.

אפי אושעיה: גם אם מבחינה משפטית לא כתוב בחוק כך או אחרת – היום מביאים כל דבר כזה לאישור.

יוסי כץ: רשות הדיבור ליועצת המשפטית לכנסת.

אנה שניידר: אני מסכימה עם משרד החוץ שאולי הדרך הטובה היתה צריכה להיות שקודם כל יהיה חוק ולאחר מכן תהיינה הוראות בתקנון אבל לדעתי אין שום מניעה שהכנסת תסדיר בתקנון את העניין לגבי אותן אמנות שהממשלה מביאה לאישור – שלא תובאנה בשפות שחברי הכנסת אינם מבינים אותן והם לא ידעו מה לאשר.

אנה שניידר: אני לא רואה סתירה בכך שהיום יוכנסו לתקנות הוראות ובמקביל, אם תהיה חקיקה – התקנון ייקח אחר כך בחשבון כל מה שיאמר בחוק.

יוסי כץ: תודה.

יוסי כץ: רשות הדיבור לנציגת משרד המשפטים.

סיגל קוגוט: נמצאים כאן האנשים מהמחלקה הבין לאומית של משרד המשפטים שאני מציעה להעביר אליהם את רשות הדיבור.

בני רובין: תומכים.

יוסי כץ: תודה.

יוסי כץ: רשות הדיבור לחברת הכנסת נעמי חזן.

נעמי חזן: יש לי מספר שאלות שקשורות לנושא הנדון; עד כמה שידוע לי מה שאמר חבר הכנסת אפי אושעיה, נכון.

נעמי חזן: זאת אומרת שאין חובה להביא איזושהי אמנה לאישור הכנסת.

נעמי חזן: זה שמנחם בגין ואחר כך רבין, נתניהו ואחרים הביאו הסכמי שלום למיניהם לאישור הכנסת, זאת היתה החלטה פוליטית, ואין חובה משפטית.

נעמי חזן: אני מבקשת לומר שאני רואה בעניין הזה פסול.

נעמי חזן: לא נשמע כדבר הזה שאנחנו מדינה מתוקנת ואין לנו דרך חקיקתית וחוקית לאישור או לאשרור אמנות בין לאומיות.

נעמי חזן: אני לא יודעת מי אשם בדבר הזה, אם לא היתה יוזמה מצד משרד החוץ או מצד משרד המשפטים, מכל מקום לא ייתכן שאין לנו איזשהו נוהג ואני אומרת את דבריי אלה באופן כללי.

נעמי חזן: האמירה של נציגת משרד החוץ נכונה; הגיע הזמן לעגן את הנוהל הזה בחקיקה.

נעמי חזן: זאת נקודה ראשונה של דבריי.

נעמי חזן: נקודה שנייה; באשר לעיקרון שאומר שצריך לתרגם אמנה לעברית – אין לי כל בעיה - - -

אסתר אפרת: גם למשרד החוץ אין בעיה.

נעמי חזן: אני סבורה שמדובר בעיקרון נכון כיוון שראיתי חברי כנסת מצביעים על אמנות שהם לא יכלו לקרוא אותן ובוודאי שהם לא יכלו להתעמק בהן אבל בכל זאת מתעוררות בנושא שאנחנו דנים בו מספר בעיות; קודם כל צריך להיות כתוב, אפילו בתקנון, שהשפה המקורית של אותה אמנה תהיה זאת שמחייבת ואפילו אם התרגום יהיה מעולה – חייב להיות ברור שהשפה המקורית תהיה השפה המחייבת - - -

בועז אורן: זה כתוב באמנה עצמה.

אנה שניידר: סליחה, חברת הכנסת נעמי חזן, השפה המחייבת זה דבר שלא יכול להיות כתוב בתקנון.

נעמי חזן: צריך להביא לידיעת חברי הכנסת שהשפה המחייבת היא השפה הזרה.

נעמי חזן: דבר אחר; הסכם פריז עם הפלסטינים כולל מפרטים טכניים, כלכליים - - -

אנה שניידר: זאת הסיבה שכתבנו את הסיפא.

נעמי חזן: השאלה שנשאלת בהקשר הזה של הדברים היא מה עושים במקרה כזה?

אפי אושעיה: מביאים את העניין בפני ועדת הכנסת.

נעמי חזן: אני יודעת, הרי אנחנו ועדת הכנסת.

נעמי חזן: מה שאני שואלת הוא מה קורה במקרה כזה?

ארבל אסטרחן: נציג הממשלה מופיע לישיבה, מציג את העניין, מסביר שיש נספח של מפרט טכני ארוך מאד ואולי - - -

יוסי כץ: אין הצדקה לעכב את אישור האמנה - - -

ארבל אסטרחן: לעומתו יש מסמך מהותי וחשוב - - -

נעמי חזן: תסלחו לי, אבל אתם אומרים דבר והיפוכו; מצד אחד אתם אומרים שחיוני שהאמנה תהיה בשפה שחברי הכנסת יוכלו להבין אותה וחלק ניכר של ההסכמים עם הפלסטינים הם הסכמים ארוכים וטכניים במיוחד, שלגביהם אתם אומרים שלא חשוב שחברי הכנסת יבינו אותם - - -

אנה שניידר: בוועדת הכנסת יאשרו תמצית שלהם.

בזה הלשון: 2.

בזה הלשון: אנו מאשרים את ההצעה לתיקון התקנון כמות שהיא אבל איננו יכולים לקבוע כאן יותר מאשר את סדרי העבודה שלנו בכנסת.

בזה הלשון: מכל מקום אנחנו תובעים תרגום לעברית של האמנות הבין לאומיות - - -

נעמי חזן: אני רוצה להציע תיקון בנוסח; מפריעה לי האפשרות שנרשה שההסכם יונח רק בחלק מהשפות.

נעמי חזן: הדבר הזה איננו מקובל עליי כלל ועיקר שכן כל אמנה חייבת להיות מונחת על שולחן הכנסת בשפה שבה היא נערכה.

יוסי כץ: רשות הדיבור למר בני רובין ממשרד המשפטים.

בני רובין: אני מבקש להביא בפניכם דוגמה פשוטה יחסית; אנחנו מדברים על הסכם דו צדדי עם רוסיה שנעשה - - -

אסתר אפרת: קשה לי להבין מדוע משרד המשפטים צריך - - -

יוסי כץ: אני מבקש אותך לא להפריע למהלכה התקין של הישיבה.

יוסי כץ: גב' אפרת, עוד מעט תקבלי את רשות הדיבור.

בני רובין: הדוגמה שנתתי, של רוסיה, היתה, בעצם, דוגמה לא כל כך טובה ואני אביא דוגמה יותר טובה לכך שישראל עושה הסכם עם תאילנד.

בני רובין: במקרה כזה המשא ומתן מתנהל באנגלית, ההסכם מתנסח באנגלית, כל צד מתרגם את הגרסה שלו ובהסכם אפשר לכתוב שהגרסה האנגלית מחייבת או שכל שלוש השפות מחייבות באותה מידה וכו'.

בני רובין: אם האמנה נכתבת ברוסית ייתכן שיהיו כאן חברי כנסת שיהיו מעוניינים שהתרגום יהיה של כל שלוש השפות אבל אם מדובר על אמנה בתאילנדית, אני סבור שחבל על הזמן וחבל על הנייר - - -

נעמי חזן: תמיד גרסה אחת מחייבת כמעט בכל הסכם שאני מכירה ולכן חייבים להביא את הטקסט המוסמך בשפה המוסמכת.

יוסי כץ: הואיל ומדובר על הסכמים מדיניים, קרוב לוודאי שלא נביא לאישור הסכם בתאילנדית.

יוסי כץ: אני מעריך שהסכמים מדיניים נעשים, בדרך כלל, באנגלית, אולי בערבית - - -

נעמי חזן: שהיא השפה הרשמית של מדינת ישראל.

יוסי כץ: השאלה שנשאלת בהקשר הזה של הדברים היא מדוע אנחנו צריכים, בהסכמים מדיניים, להכניס סעיף שמוותר על חלק משפת המקור של ההסכם?

אסתר אפרת: לגבי ההסכמים עם הפלסטינאים, אם אנחנו מדברים על הסכם פריז, צריך להבדיל ולכן אני גם אמרתי שצריך קודם להגדיר על מה כל הדברים חלים כי לפי הנוסח הקיים מדובר על אמנה וההסכמים עם הפלסטינאים - - -

סיגל קוגוט: מדובר על הסכם עם גורם חוץ.

אסתר אפרת: על כל פנים ההסכמים עם הפלסטינאים שהיו עד עכשיו, הם, כמובן, לא בגדר אמנה ולא אמנה בין לאומית - - -

יוסי כץ: הסכם עם גורם חוץ.

אסתר אפרת: לגבי הנוהל, משרד החוץ משתדל תמיד לגבי כל ההסכמים לעמוד על כך שכל הסכם ייכתב גם בעברית, אנחנו משתדלים מאד להקפיד על הכלל הזה ומשתדלים כמובן גם להביא את העניין תמיד לכנסת.

אסתר אפרת: כמגמה, זאת ודאי מגמה שמשרד החוץ לא חולק עליה.

אסתר אפרת: בדרך כלל לגבי הסכם, כפי שנאמר על ידי נציג משרד המשפטים, אם הוא נכתב בשלוש שפות, למרבה הצער אנחנו חייבים לקבוע בגוף ההסכם שהשפה המחייבת היא אכן השפה האנגלית - - -

בני רובין: או כל שלוש השפות.

אסתר אפרת: אפשר להביא דוגמה של הסכם שנחתם עם הצרפתים, הוא נחתם בעברית ובצרפתית ואז אנחנו קובעים שלשתי השפות יש אותו מעמד בדיוק.

אסתר אפרת: הנוסח כפי שהוא קיים היום, לא כל כך מעשי.

אסתר אפרת: אם הכוונה היא לדאוג שישתדלו לתרגם כל הסכם גם לעברית – הדבר הרי קיים ממילא.

אסתר אפרת: השאלה שנשאלת בהקשר הזה של הדברים היא לשם מה דרוש אישור ועדת הכנסת?

אסתר אפרת: כאשר לא מביאים את האמנה לכלל תרגום לעברית – תמיד העניין נגרם בגלל איזושהי סיבה נכבדה במיוחד ואין ויכוח בין הכנסת ובין הממשלה לגבי העניין הזה.

אסתר אפרת: אם אין תרגום לעברית זאת אומרת שמדובר על סיבה טובה במיוחד לכן אני לא מבינה לשם מה צריך את אישור ועדת הכנסת שיכול רק לסרבל את העניין?

אסתר אפרת: אני לא רואה לנגד עיניי מצב שבו ועדת הכנסת לא תאשר אמנה שלא תורגמה לעברית שכן תמיד דבר כזה יקרה במקרים בהולים או דחופים ואם כך – לשם מה צריך את אישורה של ועדת הכנסת?

אסתר אפרת: מסיבה פרקטית אנחנו מסתייגים מאישור ועדת הכנסת.

יוסי כץ: העניין שאנחנו מדברים עליו חייב לעבור ממילא בוועדת הכנסת.

נעמי חזן: בכנסת הארבע עשרה הגיע אל שולחננו הסכם וואי, בעברית, והיה צריך להתחנן כדי לקבל את הנוסח האנגלי ואז מי שקרא את שתי הגרסאות הבין שמדובר על הבדלים רציניים ולכן אני מבקשת מאד להקפיד על חובת ההנחה בשפה שבה נערך ההסכם.

יוסי כץ: זאת, אכן, החובה אלא אם כן נחליט אחרת.

נעמי חזן: לא, אני מבינה שלא רוצים לתת לנו את שיקול הדעת.

אנה שניידר: כפי שאני מבינה את הערתה של חברת הכנסת נעמי חזן, מדובר על שני תנאים והיא מתנגדת לתנאי אחד; בהצעה לתיקון התקנון כתוב: "... אלא אם כן אישרה ועדת הכנסת, מטעמים מיוחדים, כי ההסכם יונח רק בחלק מהשפות בהן נעשה.

אנה שניידר: ..".

אנה שניידר: למילים האלה, כאמור, חברת הכנסת חזן מתנגדת והיא מציעה שיהיה כתוב:

אנה שניידר: אלא אם כן ועדת הכנסת אישרה כי ההסכם לא יתורגם לעברית או יתורגם בחלקו כפי שתורה הוועדה.

יוסי כץ: האם למישהו מהנוכחים יש התנגדות לאישור ההצעה לתיקון תקנון הכנסת?

יוסי כץ: אני מבין שלא.

יוסי כץ: אם כך נצביע על אישור הבקשה לתיקון התקנון בכפוף להערה של חברת הכנסת נעמי חזן.

יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את הבקשה לאישור ההצעה לתיקון התקנון, בכפוף להערתה של חברת הכנסת נעמי חזן.

יוסי כץ: הצבעה הבקשה אושרה.

יוסי כץ: אני מודה לכם.

יוסי כץ: נעבור לנושא הבא בסדר יומנו – הצעה לתיקון סעיף 135 לתקנון בדבר שחרור הצעת חוק מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת – לפני הקריאה הטרומית (הצעת חברי הכנסת יוסי כץ ונעמי חזן).

יוסי כץ: הצעה לתיקון סעיף 135 לתקנון בדבר שחרור הצעת חוק מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת - לפני הקריאה הטרומית – (הצעת חברי הכנסת יוסי כץ ונעמי חזן)

יוסי כץ: בהצעה לתיקון סעיף 135 לתקנון יש יוזמה גם של חברת הכנסת נעמי חזן וגם שלי והיא נוגעת לפטור מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת.

יוסי כץ: להזכירכם, הרגשתי לא טוב בקשר להתנהגות שלי בפרשת הבקשה לפטור מחובת הנחה על שולחן הכנסת של חוק הקזינו ואני שמח שחברי הכנסת מנעו ממני, ברוב קולות, לעשות טעות.

יוסי כץ: ככלל אני מבקש לציין בפניכם כי אני חשוף ללחצים של חברי כנסת שכל יום שני וחמישי באים אליי עם בקשות לפטור הצעות חוק מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת.

יוסי כץ: עבודת החקיקה בכנסת, ממילא, נחשבת לעבודה מהירה ואם משווים אותה למה שקיים בתחום הזה בפרלמנטים אחרים בעולם מגיעים למסקנה שאנחנו נחשבים למחוקקים אובססיביים.

יוסי כץ: אנחנו מחוקקים בצורה מהירה מאד מאד לעומת פרלמנטים אחרים שבהם עבודת החקיקה נעשית בהרבה יותר איטיות, בוודאי בכל מה שקשור לחקיקה הפרטית.

יוסי כץ: חשבתי לתומי שהמצב הזה לא רצוי כי לפעמים אני יושב בישיבה לבד או עם עוד חבר כנסת אחד, אינטרסנט, כך מצביעים על פטור מחובת הנחה ולכן לדעתי צריך לשים בנושא הזה איזשהו מחסום.

יוסי כץ: כיוון שכך הצעתי שמחצית חברי הוועדה, זאת אומרת שאם אנחנו מונים 25 חברים, לפחות 13 חברי ועדת הכנסת יצטרכו להצביע בעד הפטור מחובת ההנחה על שולחן הכנסת, ואילו חברת הכנסת נעמי חזן מציעה שני שליש, שזאת משימה עוד יותר קשה.

יוסי כץ: רשות הדיבור לחבר הכנסת אפי אושעיה.

אפי אושעיה: אני סבור שלחברי כנסת לא צריכה להיות בכלל זכות להציע פטור מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת, אלא בהצעות חוק שזוכות לתמיכת הממשלה לפטור כזה.

אפי אושעיה: אין שום סיבה ללכת לחקיקה אם זה בניגוד לעמדת הממשלה.

אפי אושעיה: רק הממשלה יכולה לתמוך בהצעת חוק כזאת וזה מה שצריך להיות.

אפי אושעיה: מחצית מחברי הוועדה או שליש או שני שליש, זה עניין טכני, בסופו של דבר כל חבר כנסת יכול לגייס את חבריו כדי להצביע בעניינו, לכן האפשרות הזאת צריכה לרדת בכל מהפרק.

יוסי כץ: תודה.

יוסי כץ: רשות הדיבור לחבר הכנסת עבד אלמאלכ דהאמשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני זוכר שגם אני וגם גנדי ישבנו פה, שנינו, והתנגדנו לכל בקשה לפטור הצעת חוק מחובת הנחה מוקדמת במשך כל השנים והבקשות, לרוב, היו אלה של הממשלה, לא הצעות חוק פרטיות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אלא מה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בתקופה האחרונה אנחנו עדים למבול של בקשות כאלה שמגיעות מחברי הכנסת וזה לא בא בחשבון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לדעתי זה נוהג נפסד, הוא לא נכון והוא לא טוב אלא רק במקרים נדירים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בדרך כלל הממשלה מתעצלת ולכן היא מבקשת פטור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אילו היא היתה מגישה את ההצעה בזמן – היא לא היתה צריכה לפנות אלינו ולבקש פטור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לכן מה שצריך לעשות זה לבקש מהממשלה לעבוד בזמן, לא להתעצל, ואז היא לא תצטרך להגיש בקשות לפטור.

יוסי כץ: כאן מדובר רק על הצעות חוק פרטיות.

יוסי כץ: מה בקשר להצעות חוק ממשלתיות?

ארבל אסטרחן: יש חובת המתנה של יומיים אלא אם כן ועדת הכנסת נותנת פטור.

אריה האן: הפרשנות של צבי ענבר היתה שאפשר לבקש פטור מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת בוועדת הכנסת רק בתוך 48 השעות הראשונות - - -

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה מה שכתוב בתקנון.

אריה האן: זאת אומרת שמורידים את ה-48 שעות, ואפשר כל 45 ימים.

אנה שניידר: נכון, אבל מקשים בכך שהעניין הזה צריך לעבור או ברוב חברי הוועדה או שני שליש מחברי הוועדה - - -

אריה האן: אנחנו אומרים שהממשלה לא תהיה יותר החסם, ושני שליש מחברי הוועדה יקבעו.

אנה שניידר: יש הצעה של חברת הכנסת נעמי חזן להוסיף סעיף קטן (ג) שאומר שההקלה הזאת לא תחול על הצעת חוק פרטית המתקנת חוק יסוד וזה, בהחלט, מוצדק כיוון שאין שום דחיפות לפטור מחובת הנחה כאשר מתקנים חוק יסוד.

אנה שניידר: להיפך, זה אפילו משדר משהו שלילי כי חוק יסוד צריך לתקן ביישוב הדעת.

אנה שניידר: אני ממליצה לקבל את התיקון הזה בהנחה - - -

נעמי חזן: אני הגשתי את הבקשה שלי עוד לפני מספר חודשים כאשר הגיע אלינו מבול של בקשות לפטור מחובת הנחה.

נעמי חזן: בעיקרון אני מחזיקה בדעתו של חבר הכנסת דהאמשה שצריך למנוע פטורים כאלה אלא שאני מבקשת להשאיר פתח קטן למקרים של לאקונות לפעמים אפילו בהוראת שעה.

נעמי חזן: היה מקרה של הוראת שעה לגבי פיזור חופשת לידה ואם לא היה מושג פטור מחובת הנחה, אי אפשר היה להתחיל בתהליך החקיקה והיינו סובלים מחוסר רציפות באשר תחולת החוק.

נעמי חזן: לכן זה כן מוצדק.

נעמי חזן: משום שככלל אני סבורה שצריך להקשיח את העמדה בנושא הזה, הצעתי שני שליש של חברי הוועדה, זאת אומרת שפטור יינתן רק במקרה של קונצנזוס רחב מאד לגבי החשיבות והדחיפות של החוק.

יוסי כץ: אם כך על מה נחליט?

יוסי כץ: על מחצית חברי הוועדה או על שליש?

יוסי כץ: אני מציע שנחליט על מחצית חברי הוועדה, עם הסיפא של חברת הכנסת נעמי חזן, ונראה איך העניין עובד.

יוסי כץ: תמיד אפשר יהיה להכניס תיקון.

זאב בוים: אפשר להציע אחרת; לחליפין שני שליש מהנוכחים.

קריאות: לא, לא.

יוסי כץ: לא.

יוסי כץ: נלך על מחצית.

נעמי חזן: צריך להיות ברור שהפרשנות של מחצית - - -

יוסי כץ: מחצית מחבריה.

נעמי חזן: או רוב חבריה.

יוסי כץ: רוב חבריה או רוב חברי הוועדה.

יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את הבקשה לתיקון סעיף 135 לתקנון בדבר שחרור הצעת חוק מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת לפני הקריאה הטרומית.

יוסי כץ: הצבעה הבקשה אושרה.

יוסי כץ: אני מודה לכם.

יוסי כץ: חבר הכנסת דהאמשה, אני מבקש להסב את תשומת לבך לכך שהצבענו על תיקון תקנון הכנסת בדבר הגדלת מספר חברי ועדת החקירה הפרלמנטרית.

יוסי כץ: ביום שהעניין הזה יאושר פורמלית – אני אבקש להכניס אותך כחבר הוועדה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: צריך לקחת בחשבון שהוועדה כבר התחילה לעבוד.

יוסי כץ: אני אבקש מחבר הכנסת דוד מגן להזמין אותך לישיבות.

יוסי כץ: נעבור לנושא הבא בסדר היום שלנו - בקשה להעברת הצעות חוק מוועדה לוועדה משותפת.

יוסי כץ: בקשה להעברת הצעות חוק מוועדה לוועדה משותפת

יוסי כץ: הוגשה לנו בקשה על דעת חבר הכנסת יעקב ליצמן, יושב ראש ועדת הכספים, להעביר שתי הצעות חוק מוועדת הכספים לוועדה משותפת של ועדת הכספים והוועדה לקידום מעמד האישה.

יוסי כץ: הצעת חוק אחת עניינה תיקון פקודת מס הכנסה (ניכוי הוצאות מעון של בן זוג עובד), של חבר הכנסת זנדברג, והצעת חוק שנייה דנה בתיקון פקודת מס הכנסה (ניכוי בשל דמי טיפול בילדים), של חברת הכנסת ענת מאור.

יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את הבקשה להעביר את שתי הצעות החוק האלה מוועדת הכספים לוועדה משותפת של ועדת הכספים והוועדה לקידום מעמד האישה.

יוסי כץ: הצבעה הבקשה אושרה.

זאב בוים: זה לא בסדר; העברנו חוקים כדי שגם גברים גם יוכלו לטפל בילדים ובכל מה שקשור אליהם אז מה עניין הוועדה לקידום מעמד האישה לכאן?

זאב בוים: אתם פוגעים, עכשיו, בחוקים שאנחנו כבר העברנו.

יוסי כץ: שני יושבי ראש הוועדות הסכימו ביניהם על הבקשה לכן אני לא סבור שאנחנו צריכים להתערב בעניין.

יוסי כץ: קביעת ועדות לדיון בהצעות לסדר היום ובהצעות חוק

יוסי כץ: יש הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות הציבור (מזון)(תיקון – תוקף מוצרים), התשס"א-2001, שמליאת הכנסת החליטה להעבירה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

יוסי כץ: חבר הכנסת פורז כתב לי שהצעת החוק הזאת עוסקת בעניין צרכני מובהק ועניינה בסימון מוצרים ותאריך תפוגתם וועדת הכלכלה עוסקת בענייני צרכנות ובכלל זה עסקה רבות בעניין המחירים על מוצרים לכן הוא מבקש כי ועדת הכנסת תחליט להעביר את הצעת החוק הזאת לוועדת הכלכלה.

יוסי כץ: חבר הכנסת דוד טל הודיע לי שהוא מסכים להעברת הצעת החוק הזאת לוועדת הכלכלה.

יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את הבקשה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות הציבור (מזון)(תיקון – תוקף מוצרים), התשס"א-2001, מוועדת העבודה, הרווחה והבריאות לוועדת הכלכלה.

יוסי כץ: הצבעה הבקשה אושרה.

יוסי כץ: תודה.

יוסי כץ: * * * * *

יוסי כץ: חברת הכנסת תמר גוז'נסקי מבקשת להעביר את ההצעה לסדר היום בקשר לעניין מותם של שני ילדים שנפלו לבור הספיגה ברהט, לוועדה לקידום מעמד הילד.

יוסי כץ: היו הצעות להעביר את הנושא הזה לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.

זאב בוים: הנושא הזה צריך להיות נדון בוועדת הפנים ואיכות הסביבה.

יוסי כץ: היה מדובר על העברת ההצעה הזאת לוועדה משותפת - - -

זאב בוים: לא צריך להעביר את הנושא הזה לוועדה משותפת כיוון שהוא שייך, פרופר, לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.

יוסי כץ: חבר הכנסת גפני נכנס לאולם הישיבה ואני מבקש להפנות אליו שאלה.

יוסי כץ: מדובר על שתי הצעות לסדר היום, אחת תכנון ובנייה – תכניות מתאר לריכוזים בדואיים, של חבר הכנסת טלב אלסאנע, והצעה שנייה מדברת על מותם של שני ילדים שנפלו לבור ספיגה ברהט, של חברת הכנסת תמר גוז'נסקי.

יוסי כץ: הוצע להעביר את שתי ההצעות לסדר לוועדה משותפת ואילו חבר הכנסת בוים אומר שצריך להעביר אותן לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.

משה גפני: חברת הכנסת תמר גוז'נסקי פנתה אליי בעניין שני הילדים ברהט שכן מדובר על עניין שוועדת הפנים ואיכות הסביבה צריכה לדון בו, והיא ציינה שמדובר על מקרה ספציפי שנוגע לשני ילדים בדואים, הדגש הוא על שני ילדים, והיא ביקשה שהנושא יידון בוועדה שלה.

משה גפני: אמרתי לה שמבחינת התקנון אינני יכול להסכים לבקשתה כיוון שהעניין נוגע לוועדת הפנים אבל אני מוכן להסכים לכך שהנושא הזה יידון בוועדה משותפת שהיא תכהן כיושבת ראש שלה.

זאב בוים: אני מתנגד לכך ומנסה לערער על הקביעה, למרות שחבר הכנסת גפני הסכים לבקשה, בגלל המהות.

זאב בוים: הילדים האלה נפלו ברהט לבור הספיגה כיוון שמישהו התרשל לכן זה עניין של הרשות המקומית לסידורים שצריכים היו לעשות שם, לפיקוח שהיה צריך להיות, והכל נופל בתחום נטו של ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

יוסי כץ: אני סבור שאם בכנסת יש "משוגע לדבר" שהנושא הזה חשוב לו עד מאד, ויש עומס בלתי רגיל בוועדת הפנים ואיכות הסביבה, ויושב ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה אומר - - -

משה גפני: זה לא בגלל העומס.

יוסי כץ: אם אתה מוכן שחברת הכנסת תמר גוז'נסקי תכהן בראש הוועדה המשותפת - - -

זאב בוים: אני כבר יודע מה תהיינה המסקנות של הוועדה הזאת.

משה גפני: מה הן תהיינה?

זאב בוים: שבאין ברירה כשאין מתקני משחקים לילדים, כשאין יום חינוך ארוך, כשאין ברהט מועדוניות לילדים שנמצאים בסיכון ושאר דברים מהסוג הזה כשבעצם כל הנושא עניינו גידור ופיקוח.

נעמי חזן: אני מסכימה עם הגישה שלך אלא שאני שואלת היכן יתקיים דיון מהיר ויעיל יותר?

נעמי חזן: נכון שהשיקול הפרקטי חשוב אבל צריך לזכור שמדובר בהצעה לסדר.

משה גפני: הדיון יהיה יותר מהיר בוועדה בראשותה של חברת הכנסת תמר גוז'נסקי, ההבדל הוא היעילות של העניין שכן - - -

נעמי חזן: בגלל זה מדובר על ועדה משותפת.

משה גפני: אם באמת יתברר שברהט המצב נחשב לנורא ואיום, יש לנו סנקציות שאפשר יהיה להפעיל על משרד הפנים שצריך לטפל בנושא הזה, ואילו לוועדה של חברת הכנסת גוז'נסקי – אין.

יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את הבקשה להקים ועדה משותפת לוועדת הפנים ואיכות הסביבה ולוועדה לקידום מעמד הילד, בנושא מותם של שני ילדים שנפלו לבור הספיגה ברהט.

יוסי כץ: הצבעה הבקשה אושרה.

יוסי כץ: תודה.

יוסי כץ: הוועדה המשותפת תכלול שלושה חברים מוועדת הפנים ואיכות הסביבה ושלושה חברים מהוועדה לקיום מעמד הילד, בראשותה של חברת הכנסת תמר גוז'נסקי.

משה גפני: אני מבקש שהמסקנות של הוועדה המשותפת תהיינה מתואמות עם יושב ראש ועדת הפנים.

יוסי כץ: בקשתך מקובלת עליי.

יוסי כץ: * * * * * *

משה גפני: הנושא הזה שייך, פרופר, לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.

נעמי חזן: ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את הבקשה להעביר את ההצעה לסדר היום בנושא: תכנון ובנייה – תכניות מתאר לריכוזים בדואים, של חבר הכנסת טלב אלסאנע, לדיון בוועדת הפנים ואיכות הסביבה.

יוסי כץ: הצבעה הבקשה אושרה.

יוסי כץ: תודה.

יוסי כץ: * * * * * *

יוסי כץ: הצעה לסדר היום בעניין התבטאויותיו של חבר הכנסת עזמי בשארה בנוכחות מנהיגי הטרור בעת אזכרה לנשיא חאפז אל-אסאד, של חברי הכנסת אפי אושעיה, יצחק סבן, אברהם הירשזון, נחמה רונן, עסאם מח'ול, ענת מאור ויוסף יצחק פריצקי.

יוסי כץ: נשמעה הצעה להעביר את הנושא לדיון בוועדת האתיקה.

משה גפני: הנושא הזה צריך להיות נדון בוועדת הכנסת.

יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את הבקשה להעביר את ההצעה לסדר היום בנושא:

יוסי כץ: התבטאויותיו של חבר הכנסת עזמי בשארה בנוכחות מנהיגי הטרור בעת אזכרה לנשיא חאפז אל-אסאד, לדיון בוועדת הכנסת.

יוסי כץ: הצבעה הבקשה אושרה.

יוסי כץ: אני מודה לכם.

יוסי כץ: הישיבה נעולה.