ועדת הכנסת, כנסת 15, פרוטוקול מספר 195, 2001-06-04 11:30

יוסי כץ: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת.

יוסי כץ: הוספנו לסדר היום שלנו סעיף נוסף:

יוסי כץ: המלצה למינוי יושב-ראש קבוע לוועדת הכספים.

יוסי כץ: על פי ההסכם הקואליציוני, סיעת יהדות התורה תעמוד בראשות ועדת הכספים, נתבקשתי להעמיד להצבעה את בחירתו ומינויו של חבר הכנסת, הרב יעקב ליצמן, כיושב ראש ועדת הכספים, המלצה שלנו.

יוסי כץ: אני רוצה לומר, שסיכמתי עם חבר הכנסת גפני, יושב ראש סיעת יהדות התורה, ועם חבר הכנסת ישראל כץ, שאנחנו נמליץ היום על בחירתו של חבר הכנסת ליצמן והחלפתו של חבר הכנסת כץ, אבל המועד יהיה בסדר גודל של עד כשבועיים ויתואם ביני לבין חבר ישראל כץ.

יוסי כץ: הצבעה

יוסי כץ: נגד – אין

יוסי כץ: ההמלצה למינוי יושב ראש קבוע לוועדת הכספים נתקבלה.

יוסי כץ: המינוי אושר, חבר הכנסת ליצמן התמנה ליושב ראש קבוע לוועדת הכספים.

יוסי כץ: (תיקון), התשס"א – 2001

אנה שניידר: רק רציתי להזכיר, שאנחנו דנים בתנאים נלווים לחברי כנסת, שנמצאים בפנסיה צוברת.

אנה שניידר: היום ישנו חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון, שתוקן לפני כשנתיים, הקובע כי חבר כנסת או נושא משרה ברשויות השלטון שהתחיל בתפקידו לאחר 15 במאי 1999, עם סייג מסוים לעניין חברי כנסת שנבחרו מחדש תוך שנה, יהיה בפנסיה צוברת.

אנה שניידר: מצד שני, ישנו סעיף 1 לחוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון, שמסמיך את ועדת הכנסת לקבוע תשלומים אחרים לחברי כנסת לשעבר שנמצאים בגמלאות.

אנה שניידר: מכוח ההסמכה הזאת התקבלה עוד בשנת 1969 החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (חברי הכנסת ושאיריהם).

אנה שניידר: ההחלטה הזאת מתייחסת ככל שמדובר בתנאים נלווים אך ורק לחבר כנסת שזכאי לקצבה, קרי לפנסיה תקציבית, ובחלק מהמקרים מתנה את הזכאות בשיעור קצבה שהוא 70% או התייחסות כזאת או אחרת.

אנה שניידר: מצאנו, שיש איזה שהיא לקונה מבחינה משפטית - - -

שאול יהלום: את יכולה לתת דוגמאות במה מדובר?

אנה שניידר: מייד אתן דוגמאות כי אנחנו עוברים ומתקנים את ההחלטה.

אנה שניידר: למשל, שירותי טלפון.

אנה שניידר: סעיף 29 להחלטה הקיימת, הסעיף מתחיל כך: "חבר כנסת לשעבר הזכאי לקצבה לפי החלטה זו, זכאי לטלפון בדירתו".

אנה שניידר: קצבה על פי ההחלטה הזאת היא בעצם הפנסיה התקציבית.

אנה שניידר: על מנת להסיר ספק, יש צורך לתקן במספר מקומות, אנחנו נעבור עליהם, ותצטרכו לגבי תשלומים מסוימים להחליט מהו פרק הזמן המינימלי של כהונה כחבר כנסת שיזכה את אותו חבר כנסת בתשלום הזה או בתקבול הזה.

שאול יהלום: בפנסיה תקציבית לא יהיה פרק זמן מינימלי?

אנה שניידר: היה, אבל התייחסו לנושא של שיעור קצבה.

אנה שניידר: לדוגמה, לגבי שר, אמרו, שר שיש לו קצבה בשיעור של 70%, זכאי לשירותי מזכירות.

שאול יהלום: אנחנו מבקשים לדעת באופן ספציפי, השר לא שייך להחלטה.

אנה שניידר: אני יודעת, כרגע רק נתתי דוגמה, נעבור אחד אחד בהחלטה שמונחת לפניכם ותצטרכו להחליט לגבי כל סעיף.

אנה שניידר: אני עוברת לסקירה הספציפית.

אנה שניידר: ראשית, בסעיף 1 להחלטה העיקרית בשנת 1969, יש הגדרה של גמלה.

אנה שניידר: ההגדרה אומרת, שגמלה זה קצבה או מענק, לרבות טובת הנאה או שירות.

אנה שניידר: אני מציעה לומר – וזה למעשה תיקון טכני - שבהגדרת גמלה, בסופה יבוא: למעט פנסיה צוברת, ואז להוסיף הגדרה: פנסיה צוברת כמשמעותה בסעיף 1 א' רבתי לחוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון.

אנה שניידר: זה תיקון טכני שיעזור לנו בהמשך.

אנה שניידר: לא.

אנה שניידר: אני עוברת לסעיף 8 להחלטה העיקרית.

אנה שניידר: סעיף 8 להחלטה העיקרית דן בגמלאות ליושב ראש הכנסת.

אנה שניידר: כתוב שם כך: "יושב ראש הכנסת לשעבר זכאי לגבי תקופת כהונתו כיושב ראש הכנסת לגמלאות כאילו היה ראש הממשלה, וכן זכאים שאיריו ושאירי יושב ראש הכנסת.

אנה שניידר: הוראת סעיף 7 תחול עליו, ראש ממשלה זכאי לקצבה אם הוא כיהן 18 חודש לפחות".

אנה שניידר: אני מציעה להוסיף בסעיף הזה, סעיף קטן (ד) שאומר: הוראות סעיף זה יחולו בשינויים המחויבים גם על יושב ראש הכנסת לשעבר הזכאי לפנסיה צוברת ובלבד שכיהן כיושב ראש הכנסת 18 חודשים לפחות.

אמנון כהן: איך היה עד היום?

אנה שניידר: אותו הדבר, אבל אני משווה את המצב המשפטי לעניין יושב ראש הכנסת.

שאול יהלום: כל העניין כאשר דובר על פנסיה צוברת, שלא ייווצרו מקרים כאלה.

שאול יהלום: מה זו פנסיה צוברת, מי ישלים את הכסף הזה?

אנה שניידר: אם יורשה לי להסביר, אנחנו לא מדברים על פנסיה כפנסיה, אנחנו מדברים בהמשך למשל על שירותי מזכירות.

שאול יהלום: אני מדבר על ראש הממשלה.

אנה שניידר: גם אני מדברת עליו.

אנה שניידר: סעיף 8 להחלטת הגמלאות אומר: "יושב ראש הכנסת זכאי לפנסיה כמו ראש הממשלה" – אחר כך יש סייגים לעניין שירותי מזכירות ולעניין הוצאות נסיעה.

שאול יהלום: נעזוב לרגע את הוצאות הנסיעה ושירותי המזכירות, אני מדבר על הפנסיה.

אנה שניידר: אבל אנחנו לא, כאן אנחנו לא מדברים על הפנסיה, בפנסיה לא נוגעים, אנחנו מדברים רק על התנאים הנלווים.

שאול יהלום: זאת אומרת, יושב ראש הכנסת שכיהן כשנה וחצי כיושב ראש כנסת והוא חדש בפנסיה צוברת, הוא יקבל על פי תקנות מבטחים.

אנה שניידר: נכון, את הפנסיה, אבל את שירותי המזכירות ואת הוצאות הנסיעה הוא יקבל כמו היום.

אנה שניידר: יושב ראש כנסת שזכאי לפנסיה צוברת, שלא ייאמר שהוא לא זכאי לתנאים הנלווים.

אנה שניידר: סעיף 15 דן במענק לחבר כנסת הפורש ואינו זכאי לקצבה.

אנה שניידר: הסעיף אומר היום כך: "חבר כנסת לשעבר שאינו זכאי לקצבה לפי החלטה זו – זאת אומרת, מי לא זכאי?

אנה שניידר: מי שלא כיהן ארבע שנים כחבר כנסת – ישולם לו בשעה שיחדל לכהן מענק בסכום של 18% מהמשכורת האחרונה ששולמה לו כחבר כנסת, כפול מספר החודשים שכיהן כחבר כנסת אחרי 6 באפריל 1958".

אנה שניידר: זה מה שאומר היום סעיף 15.

אנה שניידר: מה אנחנו מציעים?

אנה שניידר: אנחנו מציעים, שהאמור בסעיף יסומן א' ובסופו יבוא: הוראות סעיף זה יחולו גם על חבר הכנסת לשעבר הזכאי לפנסיה צוברת ובלבד שכיהן כחבר כנסת תקופת כהונה של כנסת אחת לפחות.

אנה שניידר: כנסת אחת לפחות יש הגדרה שזה מלוא תקופת כהונתה של כנסת אחת, בין אם השלימה את התקופה הקבועה בחוק ובין אם התפזרה לפני.

יוסי כץ: מה מטרת הסעיף המקורי?

אנה שניידר: מטרת הסעיף המקורי, להעניק איזשהו מענק לחבר כנסת שלא זכאי בכלל לקצבה, כלומר, לתת לו איזה שהיא נחיתה רכה יותר לתקופה שלאחר כהונתו כחבר כנסת.

יוסי כץ: מציעים את הסעיף הזה מאחר שחברי הכנסת שמקבלים פנסיה צוברת לא מקבלים פנסיה אלא צוברים רק זכויות שאולי יבואו למימוש בעוד עשרים שנה.

אמנון כהן: זה חל גם על סגני ראשי רשויות?

אנה שניידר: אנחנו לא מדברים כאן בסגני ראש עיר, זאת החלטה אחרת שלא שייכת לכנסת.

אנה שניידר: אנחנו מדברים על החלטת חברי הכנסת לעניין מענק.

שאול יהלום: מכיוון שהרעו את הזכויות של בעלי פנסיה צוברת, צריך לדעת, שאנחנו מוסיפים להם זכות שאין בפנסיה התקציבית.

שאול יהלום: מה המשמעות של לא זכאי?

שאול יהלום: צריך לכתוב: בעת הפסקת עבודתו כחבר כנסת, כי הרי הוא יהיה זכאי בגיל 65.

אנה שניידר: כרגע אנחנו לא נוגעים בסעיף כפי שהוא קיים, זה שכתוב: לא זכאי לקצבה, זה כתוב היום לגבי פנסיה תקציבית.

שאול יהלום: אדם שלא זכאי לקצבה הוא חבר כנסת שכיהן פחות מארבע שנים בכנסת.

שאול יהלום: את אומרת, שאותו אחד שלא זכאי לקצבה ונמצא בפנסיה צוברת, קרי, לא מי שכיהן פחות מארבע שנים אלא גם מי שכיהן שמונה שנים.

יוסי כץ: צודק חבר הכנסת יהלום, בסעיף הזה אנחנו מוסיפים לבעלי הפנסיה הצוברת, כלומר, חברי כנסת שנבחרו לאחר הכנסת החמש-עשרה, אנחנו מוסיפים להם זכות למענק שלא מותנה באורך התקופה שבה הם משרתים בכנסת, להפך.

אנה שניידר: אבל כאן אנחנו בעצם מתנים את המענק בכך שהוא היה איזה שהיא תקופה מינימלית כחבר כנסת.

אנה שניידר: השאלה אם אתם רוצים שזה יהיה תקופת כהונה של כנסת שלמה או שאתם רוצים להיטיב עוד יותר ולומר, גם אם הוא כיהן שלושה חודשים - - -

שאול יהלום: זה מענק של חודש אחד?

אנה שניידר: מדובר במענק של 18% כפול מספר החודשים שהוא כיהן - - -

יוסי כץ: זה לא משמעותי.

טובי חכימיאן: זה משמעותי אם הוא כיהן 10 שנים, 10 שנים כפול 18%?

יוסי כץ: לא, זה לא נראה לי תקין.

יוסי כץ: לא הגיוני שהוא יקבל כפול עשר שנים.

שאול יהלום: אדם שכיהן עשר שנים כחבר כנסת בפנסיה צוברת, באופן עקרוני הוא זכאי לגמלה אלא שהגמלה תינתן לו בגיל 65.

שאול יהלום: את אומרת שהוא לא זכאי לגמלה, קרי, שהוא סיים לכהן כחבר כנסת והוא לא זכאי לגמלה בעת עזיבתו וצריך לציין זאת.

יוסי כץ: אני חולק על הרעיון, אני חושב שלא יכול להיות, שניתן מענק, זו בעצם הטבה נוספת לבעלי הפנסיה הצוברת שלא מוגבלת בשום שיעור.

יוסי כץ: זאת אומרת, אדם יכול לשרת עשרים שנה בפנסיה צוברת, הרי לא ניתן לו 20 כפול 12 חודשים כפול 18%, זה לא הגיוני.

אפי אושעיה: מי שכיהן עשר שנים, מה גובה המענק שיקבל?

יוסי כץ: 120 משכורות כפול 18%, זה מוגזם, לא זו הייתה מטרת המחוקק.

אנה שניידר: 18% מהמשכורת כפול מספר החודשים שכיהן.

יוסי כץ: המטרה של הסעיף הזה הייתה לפצות את חברי הכנסת בשיטת הפנסיה התקציבית שאין להם פנסיה תקציבית כתוצאה משירות קצר בכנסת או כתוצאה מכך שהם צעירים.

יוסי כץ: זו הייתה מטרת המחוקק ולכן מאותו רגע שקבענו שהפנסיה היא פנסיה צוברת ולא פנסיה תקציבית - דעתי ידועה בנושא הזה אבל בואו נניח שאנחנו רוצים ללכת לקראת חברי הכנסת שאין להם פנסיה תקציבית - הם מגיעים לכנסת לא בגיל 21 או 25 כמו עובד רגיל, הם מגיעים בגיל מבוגר יותר, במקרה הזה צריך לקבוע אחד מהשניים, או להגביל את המענק באיקס שנים – ארבע שנים או שש שנים – זה סביר, או לקבוע מענק הסתגלות.

אנה שניידר: מייד נגיע למענק ההסתגלות.

יוסי כץ: אני אומר, לקבוע איקס חודשי משכורת ולא להסתבך עם 18%.

אפי אושעיה: מדובר ב-18% לשנה?

אנה שניידר: 18% כפול מספר החודשים שבהם חבר הכנסת כיהן.

שאול יהלום: אני מציע לבטל את הסעיף, הגיע הזמן שהסעיף הזה יבוטל.

שאול יהלום: הסעיף הזה צריך להתבטל מכיוון שאין היום אף חבר כנסת שנמצא בפנסיה תקציבית, כולם עברו לפנסיה צוברת.

שאול יהלום: אין טעם להסתמך על סעיף שהוא לא אפקטיבי.

יוסי כץ: יש חבר כנסת אחד או אפילו שניים שלא הגיעו לגיל 45.

טובי חכימיאן: גם אם הם לא הגיעו לגיל 45, הזכויות מוקפאות עד גיל 45, הם לא קיבלו פיצויים, הם יקבלו פנסיה בגיל 45.

שאול יהלום: הסעיף הזה כבר לא רלבנטי ואני מציע לא להסתמך עליו אלא להוסיף סעיף חדש על פי הצעת היושב ראש, שיהיה סביר, למשל: ובלבד עד תקרה של איקס משכורות.

אפי אושעיה: ישנו עיוות כלשהו, חבר כנסת ששירת בכנסת במשך 20 שנה מקבל שכר פחות מחבר כנסת חדש אם הוא למשל סגן יושב ראש.

שאול יהלום: אין ותק לחבר כנסת.

אפי אושעיה: זה רע מאוד.

אפי אושעיה: אני מציע לעשות את החישוב בצורה מדורגת ולא על פי השיטה שהצעתם.

יוסי כץ: תנו לי לחשוב בעניין, לא הייתי רוצה שנקבל החלטה כזאת בישיבה שכינסנו אותה בהתראה די מוקדמת, חשבתי שמדובר במשהו טכני, אבל מדובר בעניין מאוד מהותי.

יוסי כץ: אני לא רוצה שנחטוף הצבעה.

אנה שניידר: אנחנו עוברים לסעיף 4 שמתקן את סעיף 15א' רבתי, שדן במענק ההסתגלות.

אנה שניידר: היום הסעיף אומר כך: מענק ההסתגלות ניתן לחבר הכנסת לשעבר אשר כיהן מלוא תקופת כהונתה של כנסת אחת לפחות - כולל את התיקון של אלוני שאמר, גם אם הכנסת התפזרה לפני הזמן וגם אם הוא נכנס לכנסת ארבעה חודשים - התנאי הנוסף הוא, שאותו חבר כנסת אינו זכאי לקצבה או שקצבתו בין על פי החלטה זו בלבד ובין בצירוף קצבה אחרת אינה מגיעה ל-70% מהמשכורת הקובעת, יהיה זכאי למענק הסתגלות.

אנה שניידר: זאת אומרת, גם כאן יש התניה של תקופת כהונה מינימלית, מענק ההסתגלות הוא בשיעור של ארבע פעמים המשכורת האחרונה ששולמה לו.

אנה שניידר: השאלה היא, האם אנחנו רוצים להחיל זאת על מי שמקבל פנסיה צוברת ובאיזה צורה?

יוסי כץ: זה חל על כל מי שאין לו 70% פנסיה?

כן. אנחנו כתבנו: סעיף 5 שמתייחס לסעיף 16, נראה לי שנצטרך לדחותו עד שיאושר סופית סעיף 15 עצמו, מדוע?

כן. אנחנו כתבנו: כי סעיף 16 אומר כך: "חבר הכנסת לשעבר שקיבל מענק לפי סעיף 15 – בעניין 18% - ואחרי כן חזר ונבחר לכנסת, הברירה בידו, רצה יחזיר את המענק, רצה לא יחזירו, ובמקרה כזה לא תבוא בחשבון תקופת הכהונה שבעדה קיבל מענק לקביעת הזכות לקצבה".

כן. אנחנו כתבנו: אנחנו הצענו כאן, להחליף את המילים לפי סעיף 15 למילים: סעיף 15א', ואת שני הדברים האלה תצטרכו להחליט, האם אנחנו מוחקים בכלל את נושא המענק, גם כאן הסעיף הזה יצטרך להימחק.

שאול יהלום: לאחר שנלמד את הסעיף, נראה איך לנהוג.

אנה שניידר: אני עוברת לסעיף 26ב' רבתי לחוק, שדן בקצבה ובמענק: "חבר הכנסת לשעבר שנתקיימו בו שלושה אלה – חדל לכהן לאחר שהגיע לגיל 60; כיהן כחבר הכנסת 30 שנים לפחות; זכאי לקצבה בשיעור מרבי שנקבע בסעיף 12 או בסעיף 26, יהיה זכאי בנוסף לקצבה למענק בשל תקופת כהונה עודפת על התקופה המזכה אותו בקצבה בשיעור המרבי או העודפת על 30 השנים האמורות בפסקה 2, הכל לפי התקופה הארוכה שביניהם".

אנה שניידר: זה הסעיף שקיים היום - - -

שאול יהלום: מה זה אומר במילים פשוטות?

טובי חכימיאן: זה סעיף שמעניק מענק למי שכיהן מעל 30 שנות כהונה.

שאול יהלום: זה כאילו פיצויים?

טובי חכימיאן: לא פיצויים, מענק.

יוסי כץ: בעבר, 30 שנות כהונה הביאו 70% פנסיה, לכן נתנו כאן מענק כפי שמקובל גם במקומות אחרים כאשר אתה עובר ותק מסוים.

שאול יהלום: אבל כאן זה לא מצטבר, הוא לא צריך לעבוד 30 שנה, מספיק שהוא בן 60.

אנה שניידר: מדובר בכל שלושת התנאים.

יוסי כץ: זה מקביל לסעיף שקיים במקומות אחרים לגבי מענק נוסף מכוח ותק.

יוסי כץ: השאלה שנשאלת פה, האם לתת את זה גם למי שמקבל פנסיה צוברת.

אנה שניידר: צריך לחשוב שזה יתחיל לחול אולי בעוד 30 שנה, אבל עדיין צריך לחשוב מבחינת הקונספט אם יש לזה מקום או לא.

יוסי כץ: אז ניקח לנו זמן לחשוב על זה.

שאול יהלום: מאחר וההחלטה היא לפי שנים, זה לא שייך לפנסיה צוברת.

אנה שניידר: לכן צריך לקבוע משהו פוזיטיבי.

אנה שניידר: אנחנו הצענו שיהיה כתוב: הוראות סעיף זה יחולו גם על חבר הכנסת לשעבר הזכאי לפנסיה צוברת ובלבד שכיהן כחבר הכנסת במשך תקופת כהונה של כנסת אחת לפחות.

אנה שניידר: זה מקובל?

יוסי כץ: אני מעדיף לחשוב על זה.

יוסי כץ: אנחנו מקבלים כאן שורה של החלטות שנוגעות לגמלאות וגם לתנאים נלווים - - -

אנה שניידר: רק לתנאים הנלווים.

יוסי כץ: אני לא כל כך שקט בעניין, אני מציע לחשוב על כך.

אנה שניידר: אם אתם רוצים, אפשר להעביר את ההחלטה לוועדת אלוני.

יוסי כץ: גם על זה אני רוצה לחשוב.

יוסי כץ: זה נראה לי, אנחנו נביא את זה לאישור בישיבה נוספת לאחר שנשפץ.

אנה שניידר: לא נתתם לנו הנחיות איך לשפץ.

שאול יהלום: מאחר ודנים בגמלאות - מצדי אפשר להעביר שאילתה לוועדת אלוני - הייתי מבקש מאדוני לטפל בעניין במלוא הדחיפות וזה בנושא של זכויות שאירים, כאשר חבר הכנסת נפטר או נעשה חולה.

שאול יהלום: אנחנו מדברים לגבי פנסיה תקציבית כי הפנסיה הצוברת כוללת זכויות לשאיריו של חבר הכנסת.

טובי חכימיאן: גם בפנסיה תקציבית יש זכויות.

שאול יהלום: איפה זה כתוב?

אנה שניידר: זה כתוב בהחלטה.

טובי חכימיאן: האלמנה מקבלת את הפנסיה שהיה מקבל חבר הכנסת.

יוסי כץ: אם כך, אין בעיה.

שאול יהלום: היום, בכל זכויות הפנסיה, אדם עבד שלוש שנים, גם אם חבר כנסת כיהן שלוש שנים ונפטר, אשתו מקבלת 40% וכל ילד מקבל 15% עד הגיעו לגיל 18.

שאול יהלום: זאת אומרת, אישה ושלושה ילדים מקבלים 70%.

שאול יהלום: פה הוא מקבל רק מה שהיה מגיע לו, זאת אומרת, אם הוא כיהן ארבע שנים, מגיע לו 8%, השאירים לא מקבלים כלום והאישה מקבלת 8%.

שאול יהלום: זה דבר שלא קיים בשום מוסד מתוקן.

אנה שניידר: אבל מקבלים גם מענק, יש סעיף שמדבר על מענק.

שאול יהלום: המענק הוא להוצאות הקבורה.

אנה שניידר: מענק לשאירים של חבר כנסת שלא היה זכאי לקצבה, יש מענק כמו בסעיף 15.

יוסי כץ: לא ידעתי, שחבר כנסת שנקרא לבית עולמו, משפחתו מקבלת את מה שהוא היה זכאי.

שאול יהלום: כל פנסיה מקיפה מבטחת אותו עד גיל 65.

יוסי כץ: מה קורה בחוק שירות המדינה גמלאות?

אנה שניידר: אותו הדבר.

ההנחיות הבאות: בעניין המענק שדיברנו עליו, המענק צריך להיות מינימלי.

אנה שניידר: כשאתה אומר מינימלי, למה אתה מתכוון?

יוסי כץ: מענק של שלוש משכורות, או הצעה אחרת, אני לא אוהב את ההצעה של 18% כפול מספר חודשים, זה מסובך.

יוסי כץ: לדעתי יש לקבוע מענק של שלוש משכורות, זה נראה לי מענק סביר.

שאול יהלום: כאן היה מדובר בחבר כנסת שלא כיהן כארבע שנים, נניח כיהן כשלוש וחצי שנים, המענק שיינתן לו, שלוש וחצי שנים כפול 12 כפול 18%, זה יוצא 18 חודשי משכורת.

שאול יהלום: אני מציע את המקסימום, מענק של 18 חודשי משכורת.

יוסי כץ: אני מציע, לקבוע מפתח של 18% לכל חודש, עד שישה משכורות, זה נראה לי סביר, לא יותר.

יוסי כץ: לגבי הנושא שהעלה חבר הכנסת יהלום, אני מבקש לבדוק מה המצב בחוק שירות המדינה גמלאות.

אנה שניידר: זה משהו חדש.

יוסי כץ: זה לא שייך, אולי זה תיקון חקיקה.

אנה שניידר: לא, זה לא תיקון חקיקה, זה לא שונה ממה שאנחנו עושים כאן, זה תיקון החלטת הגמלאות שבסמכות ועדת הכנסת.

יוסי כץ: לא נוח לנו לבוא בכל פעם מחדש עם עוד טלאי ועוד טלאי, תבדקו את הנושא הזה, אם נוכל להעביר אותו במסגרת ההחלטה הזאת, כדאי לעשות זאת.

יוסי כץ: יתר הנושאים היו מקובלים עלינו.

יוסי כץ: אישור תיקון כללי האתיקה לחברי הכנסת–לפי חוק חסינות חברי הכנסת זכויותיהם וחובותיהם

יוסי כץ: לי זה לא ברור, אני מבין שזה נועד להשוות אותו למצב של חבר כנסת חדש שמגיש הצהרת הון עם בחירתו לכנסת.

יוסי כץ: לדעתי על הכנסות צריך להיות סעיף מפורש, כמו בשירות המדינה, חבר כנסת שסיים את תקופת השעייתו, בין אם הוא הורחק מהכנסת ובין אם הוא חוזר לכנסת, הוא צריך להגיש דוח על הכנסותיו, כך נהוג כלפי עובד מדינה.

ארבל אסטרחיאן: את הכללים של עובדי מדינה כבר החלנו עליו, אמרנו, שכל מה שחל לגבי עובדי מדינה בתקופת ההשעיה יחולו גם על חבר כנסת שהושעה.

ארבל אסטרחיאן: כאן ככל הנראה הבקשה הייתה, שאם יטענו שהוא רכש נכס מסוים - - -

יוסי כץ: מקובל עליי, ההצעה טובה, אבל אני מבקש להבטיח, שייקבע מנגנון ברור, שחבר כנסת מסיים את תקופת השעייתו, הוא מגיש דין וחשבון על הכנסותיו בתקופת ההשעיה.

ארבל אסטרחיאן: בזמן תקופת ההשעיה ולא בסוף.

יוסי כץ: לפחות אחת לשנה כי ההשעיה יכולה להימשך גם שלוש שנים.

יוסי כץ: ההליכים המשפטיים יכולים להימשך גם שלוש שנים, לכן אני מציע, אחת לשנה הוא צריך להגיש הצהרת הון.

יוסי כץ: צריך לקבוע כללים.

אנה שניידר: אנחנו נבדוק פעם נוספת ואולי נבוא עם נוסח שונה.

יוסי כץ: בסדר.

יוסי כץ: בקשה להקדמת הדיון בהצעת חוק העונשין (תיקון – משחקי מזל), התשס"א-2001 לפני הקריאה הטרומית

שאול יהלום: מה הבקשה?

יוסי כץ: בין היתר מדובר על כך, שהקזינו הזה יענה על כללים מאוד ברורים, כולל הגבלות בעניין פתיחה וסגירה.

יהושע שי: אני מבין שמה שעומד על הפרק היא הבקשה להקדמת הדיון.

יהושע שי: הנוהל הרגיל הוא, שאמור להיות מצב שמקבלים את עמדת הממשלה.

יהושע שי: הייתי מבקש שזה יהיה בנוהל הרגיל שעוברת הצעת חוק.

אפי אושעיה: זה לא קשור לממשלה, זו קריאה טרומית.

יהושע שי: אני רוצה להבין מה הלחץ הדחוף להעלות זאת בקריאה טרומית ולחרוג מהנוהל הרגיל ששומעים את עמדת הממשלה?

יוסי כץ: חברי הכנסת שיזמו את הצעת החוק חושבים, שהנושא של הימורים בלתי חוקיים הוא מכת מדינה שראוי לטפל בזה בהקדם האפשרי, זה הרעיון המרכזי.

יוסי כץ: חלק מהם חושבים, שהאפשרות המיידית של הפעלת קזינו ביריחו מצדיקה שמפעל הפיס יוכל להפעיל קזינו עד כמה שאפשר מהר במדינת ישראל על מנת למנוע מצב שבו מהמרים עוברים ליריחו ומבצעים שם את משחקי ההימורים.

יוסי כץ: אחרים חושבים, שהפעלת קזינו מהירה ככל האפשר על ידי מפעל הפיס תביא להפסקת התופעה הבלתי חוקית שגם הורסת משפחות וגם תורמת לגידול הפשע כתוצאה מהפעלת משחקי קזינו בלתי חוקיים במדינת ישראל, שהבעיה הזאת היא בעיה דחופה שראויה לטיפול מידיי.

יוסי כץ: זו הסיבה להקדמת הדיון כאשר אנחנו איננו קובעים דבר לגבי החוק עצמו, זה יידון בוועדה שתדון בחוק.

שאול יהלום: אני פונה אל יושב ראש הוועדה, שהבקשות לפטור מחובת הנחה מגיעות אליו חדשות לבקרים, אני חושב שאנחנו מגזימים מאוד בעניין בגלל שמישהו במפעל הפיס לוחץ.

שאול יהלום: עם כל הכבוד, אין שום סיבה בעולם להקדים את הדיון בחוק לפני 45 יום כפי שהדבר נעשה בכל החוקים הרציניים יותר.

שאול יהלום: כאן מדובר בהנהגת קזינו, מדובר בבעיה מאוד קשה הנתונה במחלוקת בבית הזה וגם בציבור כולו.

שאול יהלום: לא ייקרה שום דבר אם נחכה 45 יום כשם שחיכו שלוש שנים לפתיחת הקזינו ביריחו.

שאול יהלום: אני חושב שיושב ראש הוועדה – שחתום על הצעת החוק - יוכיח דוגמה אישית אם לא יאשר זאת ולא יביא זאת לדיון לפני 45 יום כי מחר יוכל להיתקל בבעיה כאשר יירצה לדחות הצעות אחרות של חברי כנסת.

יוסי כץ: הסיבה שזה הובא לדיון היום מכיוון שנאמר לי, שתקנון הכנסת מחייב תוך שני ימי כנסת מיום הנחת ההצעה על שולחן הכנסת.

יוסי כץ: השאלה היא, האם העובדה שהתחלנו את הדיון היום מחייבת אותנו להצביע כעת או שאנחנו יכולים לדחות את ההצבעה ליום רביעי?

ארבל אסטרחיאן: הסמכות של ועדת הכנסת היא רק בתוך היומיים, אחר כך אין לוועדה סמכות ואפשר להניח את זה בסדר היום בנוהל הרגיל.

יוסי כץ: אם אנחנו מקיימים כעת את ההצבעה אך את ההצבעה על הרביזיה מקיימים ביום רביעי, זה בסדר?

ארבל אסטרחיאן: אם יש רביזיה אז זה בסדר.

יוסי כץ: חבר הכנסת יהלום, אני רוצה להיות הגון, חבר הכנסת גפני ביקש רביזיה על ההחלטה הזאת, הוא לא נמצא כאן ובשביל ההגינות אני מבקש שאתה תבקש את הרביזיה.

יוסי כץ: אני מעמיד את ההצעה להצבעה, מי בעד פטור מחובת הנחה ירים את ידו.

יוסי כץ: בעד – 2 נגד – 1 נמנעים – אין ההצעה נתקבלה.

יוסי כץ: ההצעה נתקבלה.

שאול יהלום: אני מבקש רביזיה.

יוסי כץ: אם כך, הרביזיה תידון כנראה ביום רביעי.

אפי אושעיה: עם בחירתו של יושב ראש הוועדה לתפקיד יושב ראש ועדת הכנסת לפני שלושה חודשים ביקשתי ממנו לסייע לי בנושא המעבר מפנסיה תקציבית לפנסיה צוברת כי חשבתי שנגרם לי עוול בעניין הזה.

אפי אושעיה: אני רוצה לומר לפרוטוקול, שאני פניתי ליושב ראש, ביקשתי ממנו זאת, היושב ראש שקל את הדבר במשך חודשים ארוכים, המחלקה המשפטית ניסחה הצעת חוק לטובת העניין והנושא היה צריך לעלות בוועדת הכנסת.

אפי אושעיה: חברי כנסת שהיו אמורים ליהנות מההטבה – אם מדובר בכלל בהטבה – הודיעו בתקשורת שהם לא יזמו, הם לא פנו והם מוותרים על כך.

אפי אושעיה: זכותם להישאר בפנסיה צוברת, אני עומד על זכותי לתקן את העיוות ודורש ממך לקיים דיון בוועדת הכנסת בנושא הזה או לחילופין, לאפשר לי להופיע בפני ועדה ציבורית כזאת או אחרת שתקבע בעניין.

יוסי כץ: אני מכבד את בקשתך, למיטב ידיעתי זה אמור להידון ביום רביעי, קבעתי להיום בצהרים פגישה עם הממונה על השכר ובין היתר אדון אתו בנושא הזה.

יוסי כץ: אני בהחלט חושב שהדרישה של חברי הכנסת, לפחות הבקשה שלך, היא ראויה להידון.

יוסי כץ: הבעתי את דעתי, שחברי הכנסת קופחו, ירו לעצמם ברגל ואני לוקח ברצינות את הבקשה שלך.

יוסי כץ: אני אודיע לך בעניין בימים הקרובים.

אפי אושעיה: אני מדגיש פעם נוספת, שהבקשה הייתה שלי.

יוסי כץ: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.