ועדת הכנסת, כנסת 15, פרוטוקול מספר 186, 2001-04-30 11:00

יוסי כץ: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת הוועדה.

יוסי כץ: הנושאים שעל סדר היום: החלטת שכר חברי הכנסת (קשר עם הציבור) התשס"א-2001; השלמת החלטה בנושא זכויות טלפונים לחברי הכנסת; פיצויי פיטורין ורציפות זכויות לעוזרים פרלמנטריים; החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים – ביגוד), התשס"א-2001; ומסגרת דיון להצעות אי-אמון בראש הממשלה שיידונו במליאת הכנסת ביום שני.

יוסי כץ: מאחר והסעיף הראשון נמצא ברגע זה בהדפסה, נתחיל עם הסעיף השני: השלמת החלטה בנושא זכויות טלפונים לחברי הכנסת.

יוסי כץ: עורכת-הדין ארבל אסטרחן, בבקשה.

ארבל אסטרחן: הוועדה כבר דנה בנושא שירותי תקשורת שהוענקו לחברי הכנסת בעקבות המלצות ועדת גל-נור כבר מספר פעמים.

ארבל אסטרחן: לגבי נושאים מסוימים הגיעו להחלטה.

ארבל אסטרחן: ושאים אחרים נשארו פתוחים או שכשהובאו ליישום בחשבות הכנסת ראינו שיש בעייתיות ביישומן, ועכשיו אנחנו מבקשים לקבל החלטה סופית שתכלול את כל נושא שיחות הטלפונים של חברי הכנסת.

ארבל אסטרחן: שירותי תקשורת – 1 (א) הכנסת תממן לחבר הכנסת –(1) הוצאות התקנה חד-פעמיות של קו טלפון אחד בדירה ... " וכו'.

ארבל אסטרחן: זה סעיף מאוד ישן שנגע לחברי כנסת שהגיעו לכנסת ולא היה להם קו טלפון בבית, והם היו זכאים להתקנת טלפון.

ארבל אסטרחן: חבר כנסת שמגיע היום לכנסת ויש לו טלפון בבית, לא זכאי להתקנה קו טלפון על חשבון הכנסת.

ארבל אסטרחן: מכיוון שהסעיף הזה כבר לא רלבנטי לגבי שום חבר כנסת, אנחנו מציעים להוריד את כל הסעיף הזה.

אנה שניידר: אני מציעה להשאיר אותו.

אנה שניידר: אולי לא ישתמשו בו, אבל יכול להיווצר מצב שחברי כנסת ממיגזרים מסוימים לא יהיו מחוברים לקו טלפון, לא יהיו זכאים ולא יוכלו לממש זכות זו אם הסעיף הזה יימחק.

אנה שניידר: לא ייגרם שום נזק אם הסעיף הזה יישאר, מכסימום לא ישתמשו בו.

ארבל אסטרחן: אפשר להשאיר את זה, אבל ברור שזה חל רק על חבר כנסת שמגיע לכנסת ואין לו טלפון.

יוסי כץ: בסדר.

יוסי כץ: חבר-הכנסת יהלום, מה דעתך?

שאול יהלום: גם אני בעד, אבל אני שואל, למה רק קו טלפון אחד ולא שניים?

שאול יהלום: אם בסעיף 3 אנחנו מקבלים עבור 2 קווים, אז מדוע בסעיף 1 רק קו אחד?

שאול יהלום: ארבל אסטרחן: אם יש לו קו טלפון אחד, הכנסת תתקין לו קו לפקס.

שאול יהלום: פיסקה (2) מדברת על מכשיר פקסימיליה לפי אישור חשב הכנסת – כלומר, או שהכנסת תיתן לו מכשיר או שהוא יקנה מכשיר והכנסת תממן – והוצאות התקנה של קו טלפון לצורך שימוש במכשיר והוצאות אחזקה של המכשיר והשימוש בו.

שאול יהלום: אני רוצה להעיר הערה מתוך נסיוני האישי.

שאול יהלום: כשהסת

שאול יהלום: מכתי על הסעיף הזה אמרו לי, מכסים לך את הוצאות האחזקה, מתקלקל – יתקנו.

שאול יהלום: אבל אם אתה רוצה ביטוח, זה לא.

שאול יהלום: זה נראה לי משונה מאוד.

שאול יהלום: אני מציע לכתוב אחזקה או ביטוח.

אבי לוי: לדעתי שירות האחזקה זה כמו ביטוח.

יוסי כץ: אין בעיה עם העקרון, הבעיה היחידה היא יכולת הפיקוח על כך.

יוסי כץ: תצטרך להמציא אישור מחברת הביטוח.

שאול יהלום: בוודאי, לא איכפת לי שהחשב של הכנסת יעשה את זה.

אנה שניידר: חבר הכנסת צריך לקבל מכשיר שפועל.

אנה שניידר: לצורך כך צריך לממן הוצאות אחזקה ולחלופין ביטוח, זה צריך להיות כלול במימון של הכנסת.

אנה שניידר: באיזה דרך?

אנה שניידר: חשב הכנסת ידרוש אישור בכתב מחבר הכנסת על הביטוח הזה.

אבי לוי: או שזה ייכלל במסגרת הביטוח של המכשירים שלנו פה בכנסת.

שאול יהלום: אז לא צריך לכתוב את זה?

אנה שניידר: לדעתי זה כלול במלים: "הוצאות אחזקה", ומאחר שזה לפי אישור חשב הכנסת, אז זו הפרשנות.

שאול יהלום: היום הם לא מפרשים את זה כך.

שאול יהלום: טובי חכמיאן:

שאול יהלום: מהיום נפרש את זה כך.

ארבל אסטרחן: לסעיף (3), חבר הכנסת יקבל הוצאות אחזקה ושימוש בשני קווי הטלפון – קו טלפון רגיל וקו טלפון לפקס – או קו טלפון אחד אם הוא מסוג של ISDN שמאפשר שימוש דו-קווי, שזה כמובן קו הרבה יותר יקר.

ארבל אסטרחן: הגדרנו במפורש שזה יחול על: שירות שיחה מזוהה; שירות תא קולי; ביצוע שיחות טלפון לארץ, לרבות שיחות לספק שירותי אינטרנט; ביצוא שיחות טלפון לחו"ל ושליחת פקסים לארץ ולחוץ לארץ.

שאול יהלום: אני רק רוצה להעיר שבאותה מסגרת יש נושא שנקרא "שיחות גוביינא" שלא מאשרים אותן.

שאול יהלום: לדעתי, אם חבר כנסת נמצא בחו"ל והוא עושה שיחת גוביינא, אין סיבה שהחשבון לא יכוסה.

שאול יהלום: אני מציע להוסיף: שיחות גוביינא.

ארבל אסטרחן: אתה רוצה שכל שיחת גוביינא שתבוצע לביתו של חבר הכנסת?

שאול יהלום: אם הוא מסכים לקבל אותה אז למה לא?

אנה שניידר: תוסיפי את זה.

אבי לוי: כמו שיחה לחו"ל.

יוסי כץ: השאלה הזו הטרידה גם אותי.

יוסי כץ: חשבון הטלפון שלנו משולם על ידי הכנסת.

יוסי כץ: קורה שבן משפחה שלי נמצא בחוץ לארץ והוא עושה שיחת גוביינא וזה נכלל, אף אחד לא יודע מי עשה את זה, אני או מישהו אחר.

יוסי כץ: נתקלתי בזה באופן אישי כשקיבלתי חשבון טלפון גדול, מהסיבה הזו, פניתי לגזברות הכנסת, התייעצתי איתם ושילמתי מחצית מהחשבון הזה מכיסי הפרטי.

יוסי כץ: אני שואל, אם חבר הכנסת נמצא בחוץ לארץ ועושה שיחת גוביינא, זה בסדר.

יוסי כץ: אבל אם בני משפחתו מטיילים בחוץ לארץ ועושים שיחת גוביינא, זה פתח לניצול לרעה של הזכויות שלנו.

שאול יהלום: הייתי אומר:

שאול יהלום: שיחות גוביינא שעליהם יצהיר חבר הכנסת שנעשו לצורך עבודתו.

שאול יהלום: היו"ר יוסי כץ: אז לדעתי צריך לשפץ את הנספח המצורף להחלטה זו ולהוסיף גם "שיחות גוביינא".

ארבל אסטרחן: כשהוא היה בחוץ לארץ.

שאול יהלום: לא רק כשהוא היה בחו"ל.

שאול יהלום: יכול להיות שאני מתקשר מהארץ לאיש קונגרס ברוסיה ואין לו כסף, הוא מחזיר לי טלפון, וזה לא פרטי - - -

יוסי כץ: בדיוק, גם יכול להיות.

ארבל אסטרחן: במסגרת תפקידו נעשו שיחות גוביינא לחו"ל.

שאול יהלום: שיחות גוביינא שעליהם יצהיר חבר הכנסת שהם נעשו במסגרת הגוביינא.

יוסי כץ: יוצא מן הכלל.

אריה האן: את זה צריך להוסיף בתוספת.

ארבל אסטרחן: נעשה ניסוח חדש של התוספת.

ארבל אסטרחן: פיסקה (4) מדברת על שיחות בטלפון סלולארי.

ארבל אסטרחן: בהתאם להמלצות ועדת גל-נור, החליטה ועדת הכנסת שחבר הכנסת יהיה זכאי לחשבון חופשי בשיחות מטלפון סלולארי.

ארבל אסטרחן: החשב הכללי במשרד האוצר עורך מכרז בין חברות הטלפון הסלולארי כדי לקבל את התנאים הטובים ביותר עבור משרדי הממשלה.

ארבל אסטרחן: במכרז האחרון זכתה חברת פלאפון.

ארבל אסטרחן: הכנסת התקשרה עם החברה הזו ומקבלת ממנה מחירים טובים בהרבה מהחברות האחרות.

ארבל אסטרחן: התעוררה השאלה, האם הכנסת תממן לחבר הכנסת את הסכום שגובה כל אחת מהחברות הסלולאריות אליה קשור חבר הכנסת או רק את הסכום שגובה החברה שזכתה במכרז החשב הכללי, וההפרש ישולם על ידי חבר הכנסת.

יוסי כץ: כלומר, בגלל שקיבלנו החלטה שמממנים לחבר הכנסת טלפון סלולארי באופן מלא, האם זה אומר שהוא יכול ללכת ולשלם את המחירים הגבוהים ביותר בלי איזה שהיא אחריות ציבורית?

יוסי כץ: חשוב לציין שהכנסת לא מממנת את הטלפון הזה מתקציב דף קשר לבוחר של חבר הכנסת, היא משלמת זאת על פי המלצות ועדת גל-נור.

יוסי כץ: לפני הישיבה דנו בנושא הזה, ואמרתי שענין החברה הזוכה בגלל שהיא היתה הכי זולה, זה דבר שיכול להשתנות, ובגלל זה חברי הכנסת לא חייבים לשנות את מספר הטלפון שלהם בו הם מחזיקים שנים רבות והוא מצוי בידי אלפי אנשים שנמצאים איתם בקשר.

יוסי כץ: הצעתי שאם התעריף של החברה שחבר הכנסת כבר קשור אליה אינו עולה על כ-20% - אני לא יודע, נקבע איזה שהוא מדד - מהחברה שזכתה במכרז החשב הכללי, אז אולי כדאי שחברי הכנסת ישלמו את ההפרש, ואם זה עולה על השיעור שייקבע, אז אולי כדי שיחליפו את הפלאפון שלהם שמשולם מתקציב הכנסת כי זה תקציב ציבורי.

יוסי כץ: אני מעדיף שלא ליצור פה מהפכה שכל חברי הכנסת יצטרכו להחליף טלפונים וכו'.

יוסי כץ: אלה המחשבות שהיו לי בראש, אבל אני רוצה לשמוע מה חברי הכנסת חושבים, חבר-הכנסת יהלום.

אבי לוי: או לממן את ההפרש מתקציב ה"קשר לציבור" של חבר הכנסת.

יוסי כץ: הרעיון שגזברות הכנסת הביאה כהמלצה הוא שאם חבר הכנסת רוצה להישאר עם הטלפון שלו, ישלם את ההפרש בין התעריף של אותה חברה לבין התעריף של החברה שזכתה במיכרז.

שאול יהלום: טכנית, אינני חושב שגזברות הכנסת תדע לערוך את ההפרשים.

ארבל אסטרחן: אפשר, יש להם תוכנה מתאימה לכך.

שאול יהלום: ונניח שכן, גם אני, כמוך, מחזיק שנים רבות באותו מספר טלפון, לכן, אני לא חושב שבענין הזה צריך להגביל את חבר הכנסת.

שאול יהלום: השאלה, האם אפשר לומר שאנחנו מממנים טלפון סלולארי עד תקרה מסויימת, נניח, אלף שקל לחודש, אינני יודע.

שאול יהלום: ואתה אומר מה איכפת לך, את ההפרש תגבה מדף לבוחר, לא משנה, גם כשהחשב הכללי מאשר, מה, זה בלתי מוגבל?

שאול יהלום: אני אתחיל להתחשבן?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בכל נושא, הכי טוב לקבוע סכום לאותו ענין.

אנה שניידר: זה הכי טוב, השאלה אם חברי הכנסת יסכימו לזה.

שאול יהלום: אני חושב שצריך להיות סכום סביר, צריך לראות את החשבונות, לא להיות דרקוני, אבל לא שחבר כנסת בחודש מסוים מנהל את כל חוץ לארץ, אז יכסו לו 20 אלף שקל?

שאול יהלום: צריכים לקבוע סכום מסויים.

שאול יהלום: אנה שניידר: אבל אם לוקחים סכום גבוה, אז בעצם זה כיסוי מלא ובכל אופן נותן איזה שהיא תקרה.

יוסי כץ: נניח שאת אומרת כיסוי חופשי עד 1,500 שקל.

יוסי כץ: ואז, חבר כנסת שמשתמש פחות, לא מקבל בונוס.

יוסי כץ: שיהיה ברור.

שאול יהלום: קח את הממוצע ותוסיף 50%.

יוסי כץ: רבותי, תיערכו לזה, אני לא רוצה לקבל החלטה בהרכב חסר כל כך של הוועדה.

משה גפני: אני לא בטוח שאנחנו הולכים בדרך נכונה.

משה גפני: אנחנו מדברים על מכרז שמוציא החשב הכללי, וכתוצאה מכך כולם משתמשים באותו מכשיר טלפון סלולארי ומקבלים הנחה משמעותית.

משה גפני: נניח שהיינו דנים בנושא הזה שנוגע לאיזה שהוא משרד ממשלתי, מה היינו אומרים?

משה גפני: היינו אומרים שמכיוון שמדובר בכספי ציבור ומרוויחים כאן הרבה מאוד כסף, אז בוודאי כדאי לעשות את זה עם החברה שהציעה את הסכום הזול ביותר.

משה גפני: לחברי הכנסת יש פריבילגיה שהם יכולים לבחור את המספרים, זה בסדר.

משה גפני: אני חושב שאפשר לשנות את זה שהרי בחישוב שנתי אנחנו מדברים פה על הרבה מאוד כסף.

משה גפני: אז מה אם יש לכם את מספר הטלפון עשרים שנה או עשר שנים?

משה גפני: אני חושב שעדיף לכנסת לממן משלוח כרטיס לאותם אלפי אנשים האומר להם שמספר הפלאפון שלי הוחלף.

משה גפני: לדעתי זה יהיה הרבה יותר זול.

יוסי כץ: אני נוטה לעמדה של חבר-הכנסת יהלום, אבל נראה במהלך הישיבה אם נסגור את הנושא הזה היום או שנחכה וניתן לחברי הכנסת להביע דעתם.

משה גפני: התוצאה תהיה שאי-אפשר יהיה לעשות מכרז מפני שכל אחד יבחר לו משהו אחר.

יוסי כץ: יושבת כאן הגברת אראלה אבן-שושן מהנהלת בתי המשפט שבין היתר מטפלת בנושא חשבונות הטלפונים של השופטים.

יוסי כץ: אני מבקש ממך לספר לנו מה קורה עם השופטים בענין הזה?

אראלה אבן-שושן: השופטים המכהנים מקבילים בזכויות הטלפון לחברי הכנסת.

אנה שניידר: ולכן, כל החלטה שתקבלו, מיד תהיה לה השלכה על כל השופטים המכהנים.

אנה שניידר: אראלה אבן-שושן:

אנה שניידר: לדעתנו, וגם לדעת שופטים רבים, יש צורך להגדיל את המיכסה של קווי הטלפון הרגילים מ-27 אלף ל-100 אלף, אבל להגביל זאת.

אנה שניידר: הבנתי מבזק שיש להם בעיה כי אין להם מיספור מסויים לצורך ההגבלה, הסבירו לי שזה כמו במכונית שם יש את הקילומטרז', עד מיליון ק"מ.

אנה שניידר: אותו דבר גם כאן, צריך להיות איזה טופ.

אנה שניידר: בטלפון הסלולארי, המיכסה נכללת בטופ הזה.

אראלה אבן-שושן: ההבדל בין שופטים לחברי הכנסת הוא שברגע שחברי הכנסת סיימו את המיכסה שלהם הם שאבו את המשך התשלום מתקציב הדף לבוחר שלהם.

אראלה אבן-שושן: השופטים שילמו מכיסם.

שאול יהלום: אם לחבר כנסת יש מכשיר גם ברכב, האם זה מכוסה?

שאול יהלום: אבל ההפרש לא מכוסה.

שאול יהלום: אבי לוי:

שאול יהלום: היום החשבונות שאנחנו מקבלים היום, אפילו מהחברה הזוכה במכרז, הם לא לפי התעריף של המכרז.

שאול יהלום: הם לפי שירות.

שאול יהלום: אני מציע שיהיה כתוב פה שזה כולל פלא-דו.

יוסי כץ: זה ברור, זה הרי אותו מספר.

יוסי כץ: השאלה, האם נגביל את זה בסכום מסויים?

יוסי כץ: הגבלה בסכום מסויים יעילה מאוד אבל נוגדת את המלצות ועדת גל-נור.

יוסי כץ: מצד שני, במובן מסויים זה דומה לחשמל חינם, לנו יש טלפון חינם.

יוסי כץ: והשאלה, האם אין מקום, מבחינה ציבורית, להגביל את זה באיזה שהוא סכום?

אנה שניידר: כמו שיש ביקורת ציבורית קשה על אלה שמקבלים חשמל חינם, עדיף למנוע את הביקורת הציבורית הזאת על חברי הכנסת.

יוסי כץ: אחרי שתראו מה קורה, אין לנו נתונים, תמליצו בפנינו על איזה שהיא תקרה.

אבי לוי: צריך לבדוק את זה.

משה גפני: למה צריך לשנות את ההמלצות של ועדת גל-נור בענין הזה?

יוסי כץ: כי ועדת גל-נור קבעה מימון מלא.

יוסי כץ: גם אם נותנים לנו טלפון חינם, אני בהחלט מקבל שיש לקבוע תקרה, לא מזיק שנגביל את זה.

שאול יהלום: תאר לך שמחר יהיה כתוב בעתון שחבר כנסת הוציא בחודש מסויים על שיחות טלפון סכום של 10 אלפים שקל, זה ישגע את המדינה.

שאול יהלום: היו"ר יוסי כץ: נכון, אז למה לא למנוע את זה?

שאול יהלום: אני לא אומר לך בצמצום, אני הייתי מציע אלפיים שקל, זה נראה לי סכום בהחלט לא קטן.

יוסי כץ: אלפיים שקל נראה לי סכום די גבוה.

יוסי כץ: אני מוציא בין 800 ל-1,200 שקל.

אנה שניידר: זו תקרה לכל סוגי הקווים או רק לטלפון הנייד?

שאול יהלום: רק לנייד, לסלולארי.

יוסי כץ: לנייד, נגביל אותו ב-2000 שקל לחודש, בממוצע שנתי, כי לפעמים אתה מוציא 2,500 שקל, אז תדע שבחודש הבא אתה צריך קצת לצמצם.

טובי חכמיאן: ההתחשבנות היא שנתית ולא חודשית.

אבי לוי: אבל זה לא ימנע את המקרה של 10 אלפים שקל בחודש, פתאום.

שאול יהלום: למה לא ימנע?

יוסי כץ: זה ימנע, אז אותו חבר כנסת בחודשים האחרים יצטרך לצמצם את שיחותיו.

יוסי כץ: שלא יגזים ולא יעשה לנו פה חגיגות.

ארבל אסטרחן: מדובר בסכום שנתי של 24 אלף שקל לטלפונים ניידים, ואז לא משנה באיזה חברה.

אנה שניידר: רק תקחו בחשבון שאוטומטית זה חל על השופטים אלא אם כן תצא המלצה מוועדת הכנסת לוועדת הכספים לשנות לענין שופטים או לקבוע משהו אחר.

אנה שניידר: שאול יהלום: מה רע אם גם השופטים יקבלו.

אנה שניידר: מה איכפת לי השופטים.

אנה שניידר: לא, אני רק מבהירה את הדברים.

יוסי כץ: אני לא בטוח שבטלפון הסלולארי יש זהות בין חברי כנסת לשופטים להבדיל מהענין של השימוש באינטרנט, דברים כאלה, ושיחות טלפון.

יוסי כץ: עם כל הכבוד, זה לא אותו דבר.

שאול יהלום: מה שאישרנו כולל גם חיבור לאינטרנט?

ארבל אסטרחן: לא, זה לא כולל את דמי השירות החודשיים שאנחנו משלמים לאינטרנט, זה בדף לבוחר.

יוסי כץ: זה בנפרד, זה דף לבוחר.

יוסי כץ: אז אנחנו מאשרים 24 אלף שקל לשנה לטלפון הסלולארי.

יוסי כץ: מעבר לזה הוא רשאי להוציא מדף לבוחר, זו בעיה שלו.

אנה שניידר: להחלטה שלכם יש השלכה ישירה על התנאים של השופטים.

אנה שניידר: בהחלטת ועדת הכספים לענין השופטים כתוב: ששופטים מכהנים זכאים לאותם תנאים, מבחינת טלפון, כמו חברי הכנסת.

אנה שניידר: אם אתם סבורים שאין מקום לקשור בין השופטים לבין חברי הכנסת, צריכה לצאת המלצה מוועדת הכנסת לוועדת הכספים לדון בכך, ואם לא, אז זה יהיה אותו הדבר באופן אוטומטי.

משה גפני: אני בעד שזה יהיה אותו הדבר.

שאול יהלום: שיהיה אותו דבר, מה איכפת לנו.

ארבל אסטרחן: 24 אלף השקל הללו, למה יהיו צמודים, למדד הצרכן?

ארבל אסטרחן: למדד ה- - -?

שאול יהלום: למדד של השיחות.

שאול יהלום: היו"ר יוסי כץ: אני רוצה שיהיה ברור, בהחלטה הזו הרענו את מצבם של חברי הכנסת משום שלראשונה אנחנו מטילים מיגבלה על שיעור הוצאות הפלאפון.

משה גפני: על חברי הכנסת ועל השופטים המכהנים.

יוסי כץ: ועדת הכספים מחליטה לגבי השופטים ולא אנחנו.

משה גפני: נכון שוועדת הכספים מחליטה, אבל היא החליטה שהתנאים של חברי הכנסת בענין הזה יחולו גם על שופטים.

משה גפני: לכן, ההחלטה שלנו לגבי חברי הכנסת באופן אוטומטי חלה גם על השופטים.

אנה שניידר: נכון, אלא אם ועדת הכספים תשנה את ההחלטה שלכם.

יוסי כץ: מהמעט ששמעתי מהגברת בן-שושן הבנתי שלגבי השופטים יש מיגבלה לגבי מספר שיחות הטלפון.

יוסי כץ: לגבי חברי הכנסת המיגבלה הזאת לא קיימת היום.

אנה שניידר: אז הם פועלים שלא לפי ההחלטה.

אראלה אבן-שושן: לא מדוייק מה שאתה אומר.

אראלה אבן-שושן: היתה החלטה שרטרוטאקטיבית ל-1 באוגוסט 2000, הכל פתוח.

אראלה אבן-שושן: לא יישמנו את זה מאחר ואנחנו מחכים לחתימה הסופית, עכשווית.

אראלה אבן-שושן: לכן לא היה יישום.

אראלה אבן-שושן: אבל היו כבר ויכוחים על כך.

אראלה אבן-שושן: האמת היא שהיה מאוד נוח אם היה רף מכסימום רטרואקטיבית ל-1 בינואר השנה - - -

יוסי כץ: עם כל הכבוד, אני מוכן ללכת בענין הזה גם לוועדת הכספים.

יוסי כץ: אני חושב שזה לא אתי ולא ציבורי לתת לשופטי מדינת ישראל באופן אוטומטי שיחות טלפון סלולארי ללא הגבלה.

יוסי כץ: עכשיו הגבלנו אותם, אבל לפני זה, לפי דבריכם, לא היתה להם הגבלה.

יוסי כץ: אני חושב שזה לא תקין ולא אתי, כי לשופט במדינת ישראל סוג שונה לחלוטין זה עבודה מזו של חבר הכנסת.

יוסי כץ: עבודתם שונה לחלוטין מעבודתו של חבר הכנסת בענין הקשר עם הציבור.

יוסי כץ: אוי לנו אם שופטי ישראל יצטרכו להיות בקשר יום-יומי עם הציבור שלהם כפי שעושים זאת חברי הכנסת.

יוסי כץ: לכן, אסור שניראה כמי שפוזלים לכיוון השופטים, זה מסוג הדברים שאנחנו צריכים לבוא ולומר, זה לא.

אנה שניידר: ולכן אמרתי מה שאמרתי, שאולי צריכה לצאת המלצה מטעם ועדת הכנסת או שהפרוטוקול של הישיבה הזאת יועבר לוועדת הכספים כי ישנה החלטת משכרת, נושאי משרה שיפוטית, סעיף 6א, בו נאמר - - -

משה גפני: אני מקבל את ההצעה שלך, ואני סבור כמוך.

משה גפני: לא צריך להרע עם השופטים ולא צריך להיטיב איתם יותר מדי.

משה גפני: ההחלטה לגבי ההגבלה לחברי הכנסת שאתה מציע עכשיו, צריכה לחול גם על השופטים, אף על פי שמגיע להם פחות שיחות טלפון מאיתנו.

יוסי כץ: אני מעביר להעביר את הפרוטוקול של הישיבה הזו לוועדת הכספים.

אראלה אבן-שושן: מלכתחילה אמרתי שמן הראוי שתהיה הגבלה כלשהי, וכך גם חושבים השופטים.

אראלה אבן-שושן: אבל לעשות שינויים, מאחר וקיימת ההגבלה, זה ב אמת אך ורק אם ועדת הכספים תאשר זאת.

יוסי כץ: אני באופן אישי אבקש להופיע בוועדת הכספים ולומר את מה שנאמר כאן, ואמליץ לא להעניק לשופטים את השיעור הזה של תשלום טלפון סלולארי.

שאול יהלום: כרגע זה כמונו אלא אם כן ועדת הכספים תחליט אחרת.

אנה שניידר: ממתי התחולה של ההחלטה שלכם על ההגבלה?

יוסי כץ: 30 יום מקבלת ההחלטה זה בסדר?

שאול יהלום: למה, מ-1 במאי, מה הבעיה?

טובי חכמיאן: הרי החישוב הוא שנתי, אז מה זה משנה.

משה גפני: מה-1 במאי.

משה גפני: היו"ר יוסי כץ: בסדר, אז התחולה תהיה מיידית, היינו מה-1 במאי 2000, החלק היחסי כמובן.

שאול יהלום: לא החלטנו למה זה יהיה צמוד.

ארבל אסטרחן: סעיף קטן(ב) בפסקה (4) מדבר על כך שהמימון יינתן עבור שיחות טלפון בלבד, שוב, לא כל מיני רכישות שיכולות להיעשות באמצעות חשבון הטלפון, "ואולם אם כלל חשבון הטלפון הסלולארי שיחות מחו"ל, תממן הכנסת את השיחות רק אם הצהיר חבר הכנסת כי שהה במדינה ממנה בוצעו השיחות בעת ביצוען, בהתאם לטופס שבתוספת הראשונה".

שאול יהלום: שאלה טכנית.

שאול יהלום: אם אתה מקבל שיחה מחו"ל זה עולה כסף?

אריה האן: זמן אוויר.

שאול יהלום: ואם אני מתקשר לחו"ל?

שאול יהלום: אז אני מציע גם את זה, מה זה משנה, אם קבענו גבול אז מה צריך להגביל?

אריה האן: אין סוף לספקולציות האלה.

יוסי כץ: אם אתה עם הסלולארי שלך בחוץ לארץ, מאה אחוז בסדר.

יוסי כץ: אבל אם אתה נותן את הטלפון שלך לחבר או לבן משפחה שלך, זה מוגזם.

יוסי כץ: הוא רק צריך להצהיר שהיה בחו"ל בזמן שהשיחות התבצעו.

יוסי כץ: ארבל אסטרחן:

יוסי כץ: סעיף (ב)(1) אומר: "עם תחילת כהונתו, ימסור חבר הכנסת הודעה לחשב הכנסת בדבר מספרי הטלפון לפי סעיף קטן (א) שההוצאות עבורם ימומנו על ידי הכנסת; חבר הכנסת יעדכן את ההודעה כאמור בכל מקרה של שינוי במספרי הטלפון".

יוסי כץ: הכוונה להדגיש שחבר הכנסת ימסור מלכתחילה מספר טלפון בביתו שישמש לשיחות טלפון, מספר טלפון בביתו שישמש לפקס, מספר של הטלפון הנייד, ולא יחליף בין המספרים.

יוסי כץ: אלה יהיו המספרים שהכנסת תממן.

יוסי כץ: "(2) חשב הכנסת ידאג לשיוך מספרי הטלפון שנמסרו לו לפי סעיף קטן (א) לחברה המספקת שירותי טלפון בינלאומיים, אשר זכתה במכרז למתן שירותים לכנסת או למשרדי הממשלה".

יוסי כץ: הכוונה פה לחברות שמאפשרות שירותי טלפון לחו"ל, כמו: קווי זהב, ברק, בזק.

אנה שניידר: כל אחד צריך להיות שייך לחברה מסויימת.

ארבל אסטרחן: כי גם בנושא הזה יש מכרז של החשב הכללי שנותן הנחות לאחת החברות, אני חושבת שעכשיו זו חברת ברק.

ארבל אסטרחן: הכוונה כאן היא שמספרים שהכנסת מממנת - - -

שאול יהלום: אז אתם עשיתם לי את זה, לא הבנתי למה אני בברק, נרשמתי בבזק בינלאומי, פתאום אומרים לי שאני בברק.

שאול יהלום: בסדר.

ארבל אסטרחן: אדוני היושב ראש, זאת ההחלטה וצריך לאשר אותה.

יוסי כץ: רבותי, אני מעמיד להצבעה את השלמת ההחלטה בנושא זכויות טלפונים לחברי הכנסת.

יוסי כץ: מי בעד?

יוסי כץ: מי נגד?

יוסי כץ: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין השלמת ההחלטה בנושא זכויות טלפונים לחברי הכנסת, התקבלה

יוסי כץ: אם כן, השלמת ההחלטה בנושא זכויות טלפונים לחברי הכנסת, אושרה.

יוסי כץ: ב.

יוסי כץ: החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים – ביגוד), התשס"א-2001

יוסי כץ: הנושא הבא: החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים – ביגוד), התשס"א-2001.

יוסי כץ: ארבל, בבקשה.

ארבל אסטרחן: עד היום חברי הכנסת היו זכאים להחזר הוצאות ביגוד במסגרת קשר עם הציבור לפי קבלות.

ארבל אסטרחן: ועדת גל-נור המליצה שהסכום הזה יצורף למשכרת חברי הכנסת כמו שזה מתבצע אצל עובדי המדינה.

ארבל אסטרחן: מוצע אם כן שתקציב הביגוד יוצא מסעיף קשר עם הציבור, ויצורף, כל שנה, למשכורת חודש יולי, כמו לעובדי המדינה.

ארבל אסטרחן: רשמנו פה סכום של 1,470 ש"ח, והתברר לנו שעובדי המדינה מקבלים יותר.

ארבל אסטרחן: לכן מה שאנחנו נכתוב זה שחברי הכנסת יקבלו - - -

שאול יהלום: אני רק רוצה להעיר שבזה אתה מירע את התנאים, כי קודם זה היה מדף לבוחר, היום זה יהיה חייב במס.

שאול יהלום: אני מציע להשאיר את זה כמו שזה היה, בדף לבוחר.

שאול יהלום: למה צריך לשנות את זה.

יוסי כץ: מה אומרות המלצות ועדת גל-נור?

טובי חכמיאן: להוציא את זה מהדף לבוחר.

שאול יהלום: אבל הוא לא חשב להרע את התנאים.

יוסי כץ: כן, חבר-הכנסת יהלום, נתנו לנו דברים אחרים טובים יותר.

יוסי כץ: שיפרו את זכויותינו.

יוסי כץ: לא יכול להיות שניקח רק את הצימוקים, ואם יש פה המלצה שפוגעת במקצת.

יוסי כץ: אתה מדבר על הפסד של 800 שקל בשנה.

יוסי כץ: אני אומר לך, בשביל ההגיינה הציבורית, בשביל הנוחות לא ללכת ולהביא קבלות, כדאי שזה יצורף למשכורת.

שאול יהלום: אני חושב שכדאי להשאיר את זה כמות שזה, ככה זה עוד הוצאה לכנסת, חלק מחברי הכנסת לא ישתמשו בזה בכלל, חלק כן, וכאן, באופן קבוע יתנו לכל אחד 1,600 שקל, זו הוצאה נוספת.

שאול יהלום: היו"ר יוסי כץ: אני בכל זאת חושב שנקבל את זה.

שאול יהלום: אני מעמיד את החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים – ביגוד), התשס"א-2001, להצבעה.

שאול יהלום: מי בעד?

שאול יהלום: מי נגד?

שאול יהלום: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים – ביגוד), התשס"א-2001, התקבלה

יוסי כץ: החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים – ביגוד), התשס"א-2001, אושרה.

ארבל אסטרחן: אני רוצה לציין שזה יושווה לדרגה הגבוהה של עובדי המדינה.

יוסי כץ: זה ברור.

משה גפני: יש אפשרות אחרת להצמיד את זה למישהו אחר?

שאול יהלום: בוודאי, שרים למשל.

שאול יהלום: למה אנחנו צריכים להיות צמודים לעובדי המדינה.

טובי חכמיאן: שר מקבל וזה חייב במס.

שאול יהלום: לא נכון, מגלמים לו את זה.

טובי חכמיאן: אני משלמת לסגני שרים ויש זקיפת הטבה.

יוסי כץ: מה מקבלים שרים?

שאול יהלום: קודם כל הם מקבלים סכום יותר גבוה, ומגלמים להם את זה.

שאול יהלום: היו"ר יוסי כץ: מנכ"ל במשרד ממשלתי מקבל כמו עובד מדינה בדרגה הבכירה?

טובי חכמיאן: לגבי מנכ"ל אני לא יודע.

אריה האן: רוב המנכ"לים צמודים לסגני שרים.

יוסי כץ: ומה מקבל סגן שר?

אריה האן: סגן שר מקבל הכי פחות.

טובי חכמיאן: סגן שר מקבל מהמשרד שבו הוא נמצא אפשרות לקנות ביגוד, הוא מביא קבלה שקנה ב-1,500 או 1,600 שקל ביגוד, ואנחנו מחזירים לו את הכסף למשכורת ומנוכה מזה מס.

טובי חכמיאן: שר יכול לקנות אחת לשנתיים, לפי קבלות, ואם הוא קונה חליפת טוקסידו, זה אחת לשנה, אם הוא מביא קבלה.

טובי חכמיאן: זה קצת שונה.

שאול יהלום: מגלמים לו את זה.

טובי חכמיאן: אני אברר זאת.

יוסי כץ: ההחלטה שלנו נשארת בעינה, בכפוף לכך שאם יתברר שמנכ"לים וסגני שרים - - -

שאול יהלום: לא סגני שרים ולא מנכ"לים, שרים.

טובי חכמיאן: מה שרים, שרים זה שונה.

יוסי כץ: תחזרו אלינו אם יש הבדלים משמעותיים.

יוסי כץ: ג.

יוסי כץ: החלטת שכר חברי הכנסת (קשר עם הציבור), התשס"א-2001

יוסי כץ: אנחנו עוברים לנושא הבא: החלטת שכר חברי הכנסת (קשר עם הציבור), התשס"א-2001.

יוסי כץ: עורכת הדין מירי פרנקל-שור, בבקשה.

מירי פרנקל-שור: "החלטת שכר חברי הכנסת (קשר עם הציבור), התשס"א-2001.

מירי פרנקל-שור: מטרה – 1.

מירי פרנקל-שור: החלטה זו באה לקבוע תקציב שנתי אשר לו יהיה זכאי חבר הכנסת לכיסוי ההוצאות הנחוצות לו לצורך מילוי תפקידו כנבחר ציבור, הן לשם שמירה על הקשר עם ציבור הבוחרים והן לצורך קיום לשכה פרלמנטרית כהגדרתה בסעיף 2(ב); חבר הכנסת רשאי להשתמש בתקציב השנתי העומד לרשותו לתכלית זו בלבד, בזהירות הראויה ובהתאם לכללים ואמות המידה שנקבעו בהחלטה זו.

מירי פרנקל-שור: תקציב קשר עם הציבור ולשכה פרלמנטרית – 2.

מירי פרנקל-שור: (א) חבר הכנסת זכאי לתקציב שנתי בסך 60,000 ₪ לכיסוי הוצאות שהוצאו לשם שמירה על קשר עם הציבור.

מירי פרנקל-שור: (ב) חבר הכנסת אשר שכר לשכה פרלמנטרית בהתאם להוראות סעיף 5, זכאי לתוספת תקציב שנתי בסך של 20,000 ₪; לענין זה "לשכה פרלמנטרית" – משרד המשמש את חבר הכנסת לצורך קיום קשר עם הציבור, לפי הסכם בין חבר הכנסת לבין המשכיר, אשר מתקיימים לגביו התנאים האמורים בהחלטה זו, לרבות שלט המציין כי זו לשכה פרלמנטרית של חבר הכנסת פלוני.

מירי פרנקל-שור: חבר הכנסת שחדל לכהן – 3.

מירי פרנקל-שור: חדל חבר הכנסת לכהן, יהיה זכאי לחלק היחסי מן התקציב השנתי כאמור בסעיף 2, לפי הענין, בהתאם לתקופת כהונתו.

מירי פרנקל-שור: תקציב שר וסגן שר – 4.

מירי פרנקל-שור: (א) על אף הוראות סעיף 2, חבר הכנסת המכהן כשר או כסגן שר זכאי לתקציב שנתי בסך של 20,000 ₪. (ב) מונה חבר הכנסת לשר או לסגן שר במהלך שנת כספים, יחולו הוראות אלה: (1) מונה חבר הכנסת לשר או לסגן שר עד ליום 30 ביוני כולל – יהיה זכאי למחצית התקציב לו היה זכאי כחבר הכנסת ביום מינויו, לפי סעיף 2, לפי הענין, בתוספת מחצית התקציב לו הוא זכאי לפי סעיף קטן (א).

מירי פרנקל-שור: " חבר כנסת רגיל זכאי לתקציב שנתי בסך 60,000 שקלים, ואם הוא מחליט שהוא רוצה לשכה פרלמנטרית הוא זכאי לתוספת של 20,000 שקלים.

מירי פרנקל-שור: אבל אם חבר כנסת מחליט שלא לפתוח לשכה פרלמנטרית הוא לא זכאי לתוספת של ה-20,000 שקל.

מירי פרנקל-שור: כאן, בגלל המלצת ועדת גל-נור אין מיגבלה מה ילך למה.

מירי פרנקל-שור: לפי ההחלטה הקודמת היתה מיגבלה של ארבעים, ארבעים, חלק יכול היה ללכת ללשכה הפרלמנטרית, חלק יהיה רק לקשר עם הציבור.

מירי פרנקל-שור: כאן הכל יכול.

שאול יהלום: אם אין הגבלה, למה שזה לא יהיה 80,000 ₪?

מירי פרנקל-שור: מכיוון שדו"ח ועדת גל-נור קבע שמצד אחד זה מגדיל את תקציב קשר עם הציבור, ומצד שני הוא אמר, אנחנו לא רואים מקום לתת לחבר הכנסת 80,000 שקל אם אין לו לשכה פרלמנטרית.

מירי פרנקל-שור: אנה שניידר: אפשר לכתוב שהוא זכאי ל-80,000 שקל, ואם הוא לא שכר לשכה פרלמנטרית, הוא יקבל 60,000 שקל בלבד.

יוסי כץ: זה אותו דבר.

מירי פרנקל-שור: שר שמכהן כחבר כנסת, יהיה זכאי לתקציב שנתי בסך 20,000 שקלים.

שאול יהלום: לסעיף 4(א).

שאול יהלום: עד היום היה מקובל ששר או סגן שר מקבלים מחצית מהקשר לבוחר.

שאול יהלום: אני חושב שברגע שהועלה הנושא הזה של 60,000 ₪, זה צריך להיות 30,000 ₪.

טובי חכמיאן: תרשה לי לתקן אותך, עד היום היה מקובל ששר מקבל 20,000 שקל בלבד.

שאול יהלום: בגלל שזה היה 40,000 ₪.

שאול יהלום: הוא לא קיבל 20,000 ₪ בגלל שקבעו 20,000 ₪, הוא קיבל 20,000 כי זה היה חצי מ-40,000 ₪.

שאול יהלום: עכשיו, שר לא צריך לשכה פרלמנטרית כי בדרך כלל יש לו לשכה.

מירי פרנקל-שור: אני רוצה לקרוא מה אומר דו"ח ועדת גל-נור לגבי הנושא.

מירי פרנקל-שור: "למען הסר ספק שרים וסגני שרים ימשיכו לקבל את הסכום העומד לרשותם כיום לצרכי עבודתם הפוליטית (50% מההקצבה הנוכחית לקשר עם הציבור כ-20,000 שקלים לשנה).

יוסי כץ: גם חבר הכנסת וגם סגן השר מגיעים בסופו של המירוץ לבוחר.

יוסי כץ: אסור ליצור מצב שבו אחד עדיף אל השני.

יוסי כץ: יש ממש בטענה של חבר-ה כנסת יהלום.

יוסי כץ: כלומר, מאותו רגע שהחלטנו להגדיל את תקציב דף הקשר לבוחר, על פי המלצות ועדת גל-נור, מן הראוי שנישאר עם ההצמדה של מחצית.

מירי פרנקל-שור: אבל דו"ח ועדת גל-נור קובע את השמונים, ששים ועשרים.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בהמלצות ועדת גל-נור כתוב במפורש שזה עשרים.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: שאול יהלום: ברור שזה לא אותו סכום, אתן דוגמה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לחבר כנסת יש פקס, יש לו מחשב, אז הוא לא צריך מחשב.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: עיקר הענין של הקשר לבוחר הוא לא לכל המכשירים שהוסיפו דרך אגב.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: עיקר הקשר שלו הוא דף הקשר, הוא שולח לחברים שלו ומספר מה הוא עשה, זה הקשר האמיתי לבוחר.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לסגן שר ולשר יש אותו דבר, דרך אגב, לשר אסור לשלוח.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: שלחתי פעם איגרת של שר, אז צבי לביא צילם אותה בגלובס ואמר שאסור היה לי לעשות את זה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לכן את המחצית, אני חושב שזה טבעי וצריך.

יוסי כץ: אתה אומר שצריך להשאיר את ההצמדה של המחצית.

אנה שניידר: בענין של שרים יש לי בעיה משפטית.

אנה שניידר: חוק שכר חברי הכנסת חל, קודם כל, על חברי כנסת, וההחלטה הזאת היא מכוח סעיפים 5 ו-12 לחוק שכר חברי הכנסת.

אנה שניידר: כתוב במפורש בחוק שכר חברי הכנסת, בסעיף 10 ש"חוק זה לא חל על חבר הכנסת שהוא מכהן כחבר הממשלה או כסגן שר".

יוסי כץ: ועדת כספים.

אנה שניידר: לא, ועדת אלוני, כי התנאים של ראש הממשלה, שרים וסגני שרים, ההחלטה הסופית בענין הזה היא בידי ועדת אלוני.

אנה שניידר: לכן, אני חושבת שהנושא של שר צריך לצאת מכאן.

אריה האן: לא רק שר, גם סגן שר.

מירי פרנקל-שור: אני הייתי תחת הרושם של הנעשה בעבר, ואני יודעת שצבי ענבר נתן לי איזה שהוא פתרון, כך שלא התייחסתי, אבל זה מעורר אצלי בכלל שאלה, שר שהוא לא חבר כנסת?

מירי פרנקל-שור: מי מממן אותו?

שאול יהלום: לא מממנים.

שאול יהלום: שר שלא חבר כנסת לא מקבל כלום.

יוסי כץ: בעצם עשינו פה הבחנה בין שני סוגי חברי כנסת, חברי כנסת שהם חברי כנסת בלבד מקבלים איקס.

יוסי כץ: חברי כנסת שיש להם תפקיד נוסף בין אם זה שר או סגן שר הוא מקבל את מה שהוא מקבל כחבר כנסת.

יוסי כץ: מה הממשלה נותנת לו?

יוסי כץ: זה בסמכות ועדת אלוני.

אנה שניידר: יש לי פה בעיה משפטית, בגלל שאני לא יכולה להוציא מכוח חוק שכר חברי הכנסת החלטה לענין חבר כנסת שמכהן כשר.

אנה שניידר: כי כתוב במפורש שהחוק הזה לא חל על חבר כנסת שמכהן כשר או כסגן שר.

אנה שניידר: היו"ר יוסי כץ: זה לא דבר חדש, קבענו את זה כל השנים.

אנה שניידר: אז יכול להיות שהיתה פשוט טעות.

יוסי כץ: זה מסבך, לדעתי זה לא תקין ולא בריא גם מבחינה כלכלית ומבחינת מינהל תקין לפצל דבר כזה ושגוף אחר יקבע.

יוסי כץ: מדובר בדף קשר לבוחר שחל עליו כחבר כנסת.

יוסי כץ: הוא נבחר כחבר כנסת, הוא לא נבחר כשר, אני חושב שזה לא בריא שמעבירים את זה לגוף אחר.

יוסי כץ: תיאורטית יכולה להיות החלטה לא אחידה.

אנה שניידר: אולי אפשר לפתור את זה באמצעות ההצעה של חבר הכנסת יהלום שהוא יגיש הצעת חוק לתיקון חוק שכר חברי הכנסת לענין שרים וסגני שרים ושהוועדה הזו תאשר זאת, ואז אפשר יהיה להכניס אחר כך תיקון החלטה.

אריה האן: חבר-הכנסת יהלום, תכין כבר הצעה לתיקון החוק.

יוסי כץ: אבל בינתיים צריכים לקבוע לפי איזה כללים.

יוסי כץ: יש שתי אפשרויות: אחת – שנאשר את זה בצורה הזו.

יוסי כץ: אפשרות שניה – לקדם הצעת החוק.

יוסי כץ: חבר-הכנסת יהלום, זו יכולה להיות הצעת חוק של הוועדה, ובכך נחסוך את הליך הקריאה הטרומית.

יוסי כץ: אני מציע שתהיה בקשר עם היועצים המשפטיים ותריץ את ההצעה מטעם הוועדה.

שאול יהלום: נשארה השאלה לגבי המחצית.

שאול יהלום: עוד לא סיכמנו את הסכום.

יוסי כץ: לענין המחצית, אני חושב שחבר-הכנסת יהלום צודק, וצריך לשים את הדגש על המחצית.

אריה האן: לפי הסיפא של גל-נור, שם הוא מדבר על חמישים אחוז.

מירי פרנקל-שור: הוא מדבר על הסכום כיום, אבל זו לא שאלה משפטית זו החלטה של חברי הכנסת, מה הסכום שצריך לעמוד לרשות חבר כנסת שמונה לשר או לסגן שר.

שאול יהלום: אני מציע להשאיר את זה כמו שהיה, מחצית.

מירי פרנקל-שור: - - - לא מחצית קשר לציבור אלא 30 אלף שקל.

מירי פרנקל-שור: סעיף 4(ב)(1) מדבר על חבר כנסת שמונה לשר או לסגן שר באמצע שנת כספים.

מירי פרנקל-שור: חילקנו את השנה לשתיים.

מירי פרנקל-שור: חבר כנסת שמונה עד ה-30 ביוני כולל, וחבר כנסת שמונה אחרי ה-30 ביוני ואילך.

מירי פרנקל-שור: חבר כנסת שמונה עד ה-30 ביוני, יקבל מחצית מהסכום לו היה זכאי כחבר כנסת או שהוא היה זכאי לששים או לשמונים, תלוי אם הוא שכר לשכה פרלמנטרית, זאת אומרת שהוא היה זכאי לשלושים או לארבעים פלוס מחצית מהתקציב שלו הוא זכאי כסגן שר.

מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, שלושים פלוס חמשה-עשר או ארבעים פלוס חמשה-עשר.

מירי פרנקל-שור: המכסימום שהוא יכול להגיע זה חמישים וחמשה אלף שקל.

מירי פרנקל-שור: חבר-כנסת שמונה מה-1 ליולי ואילך - כאן אנחנו נכנסים לחישוב היחסי של חודשי הכהונה - יהיה זכאי לחלק היחסי של התקופה בה היה חבר כנסת ולחלק היחסי של התקופה בה הוא כיהן כשר או כסגן שר.

שאול יהלום: מה ההבדל?

יוסי כץ: אגיד לך מה ההבדל.

יוסי כץ: אם יש בעיה עם חבר כנסת שמונה לשר במחצית הראשונה של השנה, הלא הוא לא צופה חודש בחודשו את ההוצאות האלה, הוא בנה על תקציב מסויים, כאן אנחנו הולכים קצת לקראתו.

שאול יהלום: זה בסדר.

שאול יהלום: אני מדבר על הלשכה הפרלמנטרית.

שאול יהלום: מה שקורה הוא זה שהרי אדם בדרך כלל חותם חוזה לשנה.

מירי פרנקל-שור: אבל יש סעיף בחוזה שהוא יכול להודיע על הפסקת החוזה, 30 יום מראש.

מירי פרנקל-שור: זה חלק בלתי נפרד מהחוזה הסטנדרטי.

שאול יהלום: מה שאני רוצה לומר הוא שצריכים לבוא לקראת החוזה אלא אם הוא הגיע להסכם שאפילו על 30 יום לא מחייבים אותו.

שאול יהלום: אבל את החיוב הזה של הלשכה הפרלמנטרית.

יוסי כץ: סליחה, אני ארשום לפרוטוקול, אם יקרה מקרה של 30 ליוני, בדיוק לענין שכירת הלשכה הפרלמנטרית, חודש הודעה מוקדמת, שיבוא אלינו.

טובי חכמיאן: מינואר עד יוני 40 אלף שקל, וביוני הוא יקבל עוד 15 אלף שקלים, זה 55 אלף שקל.

טובי חכמיאן: אני לא מבינה מה החודש הזה של בין יוני ליולי?

טובי חכמיאן: שאול יהלום: הוא גמר את ה-40 אלף, וב-30 ביוני הוא מונה.

טובי חכמיאן: את ה-15 אלף את נותנת לו לקשר לבוחר.

טובי חכמיאן: אבל ללשכה הפרלמנטרית את נותנת לו אפס, ועדיין יש לו את הלשכה הפרלמנטרית.

מירי פרנקל-שור: אבל הוא מקבל תוספת תקציב של 15 אלף שקלים שאיתם הוא יכול לעשות מה שהוא רוצה, לי לא משנה מה הוא יעשה עם זה.

שאול יהלום: אבל לי משנה למה.

טובי חכמיאן: חבר-הכנסת יהלום, תיאורטית אתה יכול לעשות עם ה-80 אלף מה שאתה רוצה.

יוסי כץ: תאמינו לי ההסדר הזה טוב.

יוסי כץ: חבר-הכנסת יהלום העלה מקרה ספציפי מאוד.

יוסי כץ: אם זה קורה במאי, אז הוא יכול לתת הודעה מוקדמת ולבטל את החוזה של הלשכה הפרלמנטרית.

יוסי כץ: אם זה קורה בדיוק ביוני, והוא ממונה כשר, יש לו בעיה, אבל בעצם מדובר רק בחודש אחד.

מירי פרנקל-שור: אני לא חושבת שזו בעיה ה-30 ביוני, אני חושבת שכאן זו בעיה עקרונית, ואני יוצאת מנקודת הנחה שחבר הכנסת צריך לכלכל את התקציב שלו.

יוסי כץ: נשאיר את זה כך.

יוסי כץ: הלאה.

מירי פרנקל-שור: "(ג) חדל חבר הכנסת מלכהן כשר או כסגן שר במהלך שנת כספים או מונה חבר הכנסת לשר או לסגן שר במהלך שנת כספים וחדל מלכהן כשר או כסגן שר במהלך אותה שנה, יהיה זכאי, באותה שנה, לחלק היחסי של התקציב לו היה זכאי כאמור בסעיף קטן (א), בתוספת החלק היחסי של התקציב לו היה זכאי כחבר הכנסת כאמור בסעיף 2, לפי הענין".

מירי פרנקל-שור: פה אנחנו נוסיף את המשפט שביקש יושב ראש הוועדה: "ובלבד שהתקציב של שר או סגן שר כאמור לא יפחת מתקציב שר או סגן שר כאמור בסעיף קטן (ב)(1)".

מירי פרנקל-שור: "שכירת לשכה פרלמנטרית – 5.

מירי פרנקל-שור: (א) חבר הכנסת לא יקבל מימון עבור שכירת לשכה פרלמנטרית אלא לאחר שהתקיימו כל אלה: (1) הודיע לחשב הכנסת על רצונו לשכור לשכה פרלמנטרית והונפק לו חוזה שכירות אחיד על ידי חשב הכנסת; (2) טיוטת החוזה אושרה על ידי הוועדה לבדיקת חוזים; לענין זה, "הוועדה לבדיקת חוזים" – ועדה בת שלושה חברים, שהם סגן מזכיר הכנסת, חשב הכנסת ונציג היועץ המשפטי לכנסת; (3) חוזה השכירות נחתם בין חבר הכנסת לבין המשכיר".

מירי פרנקל-שור: כאן אני רוצה להפנות את תשומת לב הוועדה שסעיף זה אינו תואם את דו"ח ועדת גל-נור.

מירי פרנקל-שור: דו"ח ועדת גל-נור אומר שחוזה השכירות יהיה בין הכנסת לבין המשכיר, אבל אנחנו בדעה שהמנגנון עובד נכון, יש תלם ואנחנו לא רוצים לשנות את מה שקיים עד היום.

מירי פרנקל-שור: "(ב) חבר הכנסת יגיש לחשב הכנסת את טיוטת החוזה טרם כניסתו למושכר, בצירוף הצהרה כי לא מתקיימות במושכר המגבלות האמורות בסעיף קטן (ד).

מירי פרנקל-שור: (ג) אישרה הוועדה לבדיקת חוזים את חוזה השכירות לא יאוחר מיום 31 בינואר, יהיה זכאי חבר הכנסת באותה שנה לתקציב האמור בסעיף 2(ב); אושר חוזה השכירות לאחר 31 בינואר, יהיה חבר הכנסת זכאי לחלק היחסי של התקציב האמור, בהתאם לפרק הזמן שנותר ממועד אישור החוזה ועד לסוף שנת הכספים".

שאול יהלום: זה על ה-20 אלף.

מירי פרנקל-שור: זה ה-20 אלף או החלק היחסי של ה-20 אלף.

מירי פרנקל-שור: זאת אומרת שעד ה-31 בינואר הוא מקבל 20, אחר כך חלק יחסי.

מירי פרנקל-שור: "(ד) הוועדה לבדיקת חוזים לא תאשר את חוזה השכירות – (1) אם אין היתר לנהל במקום משרד, על פי דין; (2) אם שירותי המשרד ניתנים באמצעות מי שהוא בן משפחתו של חבר הכנסת או באמצעות שותף או עובד של בן משפחתו כאמור; לענין זה, "בן משפחה" – בן זוג, ילד, הורה, אח, דוד, בן דוד ובן זוג של כל אחד מאלה; (3) אם המשרד הועמד לרשותו של חבר הכנסת על ידי מפלגתו; (4) אם חבר הכנסת מכהן גם כנבחר בגוף ציבורי והמשרד הועמד לרשותו על ידי הגוף הציבורי.

מירי פרנקל-שור: (5) דמי השכירות אשר דורש המשכיר הינם בלתי סבירים או בלתי מקובלים; (6) יש בניהול לשכה פרלמנטרית במשרד זה, כדי לעורר חשש לניגוד עניינים או לקבלת טובת הנאה על ידי חבר הכנסת.

מירי פרנקל-שור: (ד) נכנס חבר הכנסת למושכר בטרם אושר חוזה השכירות על ידי הוועדה לבדיקת חוזים, לא יקבל מימון עבור התקופה שקדמה למתן האישור.

מירי פרנקל-שור: רכישת ריהוט וציוד עבור לשכה פרלמנטרית – 6.

מירי פרנקל-שור: (א) לא ירכוש חבר הכנסת ריהוט וציוד במסגרת התקציב השנתי האמור בסעיף 2 אלא אצל עוסק מורשה כמשמעותו בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975 שאישר חשב הכנסת לענין זה ובהתאם לנוהל שקבע.

מירי פרנקל-שור: (ב) ריהוט וציוד שנרכשו לפי סעיף קטן (א) יירשמו כרכוש הכנסת.

מירי פרנקל-שור: (ג)(1) חבר הכנסת אשר חדל לכהן וחבר הכנסת אשר הודיע על סגירת לשכתו הפרלמנטרית, יתרום את הריהוט והציוד שרכש לפי סעיף זה לגוף שעליו יחליטו" – כאן אנחנו רוצים לשנות ולכתוב "מזכיר הכנסת" במקום "יושב ראש הכנסת" - על פי המלצת ועדה שימנה מזכיר הכנסת, מבין עובדי הכנסת, לענין זה.

מירי פרנקל-שור: (2) חבר הכנסת ימציא לחשב הכנסת אישור מפורט מהגוף לו נתרם הריהוט והציוד כאמור, חתום גם על ידו.

מירי פרנקל-שור: (3) כל ההוצאות הנובעות מביצוע האמור בסעיף זה יחולו על חבר הכנסת".

מירי פרנקל-שור: כאן אני מבקשת את רשות הוועדה להוסיף שהריהוט וכל הציוד צריך לעזוב את הלשכה הפרלמנטרית בהתאם למועד שניתן לו בחוזה השכירות, היינו, עד סוף המועד שבו הוא צריך לפנות את הלשכה הפרלמנטרית.

אנה שניידר: לענין סעיף (ג)(3) אני לא בטוחה שזה כל כך צודק להטיל את הוצאות ההובלה של התרומה על חבר הכנסת.

אנה שניידר: אולי הכנסת צריכה לשאת בהוצאה הזאת.

אנה שניידר: מזכיר הכנסת אריה האן: מיניתי ועדה בראשות שירלי אברמי שעוסקת בהחלטה על תרומות לאותם גופים שפונים.

אנה שניידר: בדרך כלל המוסד שמקבל את התרומה הוא כבר דואג לקחת אותה, אנחנו לא חייבים לשלוח אותה.

אנה שניידר: אז אולי כדאי בכלל להוריד את הסעיף הזה.

מירי פרנקל-שור: אני לא בעד להוריד את הסעיף מכיוון שאז תתחיל המחלוקת אם אותו מוסד לא מממן את העברת הציוד.

אריה האן: תשאירו את זה לשיקול הדעת שלנו.

אריה האן: יש לנו שיקול דעת, אנחנו לא מדברים כאן בסכומי עתק, מכסימום אשלח את הציוד עם מכונית של הכנסת, אם זו תרומה מאוד חשובה.

אריה האן: נמצא את הפתרון.

אריה האן: יש פתרונות יצירתיים בנושא הזה.

שאול יהלום: לסעיף 5.

שאול יהלום: אם המשרד הועמד לרשותו של חבר הכנסת על ידי מפלגתו.

שאול יהלום: מה קורה אם המשרד הועמד לרשותו על ידי גוף ציבורי, אבל הוא לא מכהן בגוף הציבורי.

שאול יהלום: נניח שמפ"ם שהיא חלק ממרצ, המשרד הועמד לרשות חבר הכנסת על ידי השומר הצעיר.

שאול יהלום: משלמים לשומר הצעיר?

שאול יהלום: יכול להיות שיש גופים ציבוריים שרואים בזה חלק מהכנסה, על ידי זה שהוא שוכר מהם, באופן פיקטיבי, אבל הם מעמידים את זה לרשותו.

שאול יהלום: אני חושב שצריך למנוע דברים כאלה.

יוסי כץ: אתה אומר, מפלגתו – ברור לי.

יוסי כץ: גוף ציבורי שהוא מכהן כנבחר בו – גם ברור לי.

יוסי כץ: אבל מה קורה כשמדובר בגוף שהוא לא נבחר בו ומעמיד לרשותו משרד.

שאול יהלום: אם המשרד הועמד לרשותו על ידי גוף ציבורי, גם אם הוא לא מכהן, לא רק להגיד אם הוא מכהן.

שאול יהלום: ברגע שדובר בגוף ציבורי, אז הכנסת לא צריכה לממן את זה.

אנה שניידר: בהקשר זה צריך להתייחס לסעיף 13(א) לחוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם.

אנה שניידר: כתוב שם שחבר כנסת לא יעסוק בכל עסק או בכל עיסוק נוסף למעט עיסוק בהתנדבות וללא תמורה.

אנה שניידר: הגדרה של תמורה אומרת: לרבות העמדת משרד ושירותי משרד לרשות חבר הכנסת לצרכיו הפרטיים, ולרבות העמדת רכב וכו'.

אנה שניידר: אחר כך יש סעיף נוסף שאומר שלא יראו כעיסוק נוסף פעילות במסגרת הסיעה או המפלגה ובלבד שחבר הכנסת אינו מקבל שכר אולם הוא רשאי לקבל מהסיעה או מהמפלגה, לצורך פעילותו, משרד, שירותי משרד ורכב ונהג.

אנה שניידר: זאת אומרת, הואיל וחוק חסינות חברי הכנסת מאפשר לחבר הכנסת לקבל משרד מהמפלגה, היה מוצדק באמת לומר כאן שהוא לא יכול לקבל הוצאות לקשר עם הציבור, אם הוא מקבל את זה.

מירי פרנקל-שור: אנחנו עדיין לא בסעיף של המפלגה.

אנה שניידר: לגבי גוף אחר שאיננו גוף שהוא המפלגה, אז בעצם אסור לו לקבל, אם זה לצרכיו הפרטיים.

יוסי כץ: זה לא לצרכיו הפרטיים.

יוסי כץ: מה זה פרטיים?

אנה שניידר: אם הוא שוכר את המשרד כדין לפי דמי שכירות מקובלים במשק, אין שום בעיה.

אנה שניידר: אם הוא מקבל את זה חינם, אסור לו, לפי סעיף אחר שקראתי כאן לפניכם.

מירי פרנקל-שור: אבל חבר-הכנסת יהלום מחמיר ואומר שבכלל הסעיף צריך להיות שאם חבר הכנסת, לא רק אם הוא לא מכהן, שגוף ציבורי כלשהו לא יעמיד משרד לרשות אותו חבר כנסת, לא רק המגבלה אם הוא מכהן או לא מכהן.

יוסי כץ: ההבחנה הזו בין גוף ציבורי וגוף פרטי, עוד מישהו יכול לחשוב שאם גוף פרטי מעמיד לרשות חבר הכנסת משרד זה בסדר.

אנה שניידר: איפה הסעיף שאומר שאסור לקבל חינם משרד ללא תמורה?

יוסי כץ: אותי מטרידות שתי שאלות.

יוסי כץ: א.

יוסי כץ: מה מעמדו של גוף פרטי שנותן לי את המשרד ללא תמורה, בסדר או לא בסדר?

אנה שניידר: זה אסור וזה כתוב כאן בסעיף 7.

יוסי כץ: אז זה עונה גם על גוף ציבורי וגם על גוף פרטי.

יוסי כץ: לגבי מפלגה, מטרידה אותי השאלה הבאה.

יוסי כץ: באים ואומרים, המפלגה נותנת לי משרד, יש לה הרבה חדרים ואני מוכן לקבל שם קהל.

יוסי כץ: אבל המפלגה לא נותנת לו שום דבר מלבד את המשרד.

מירי פרנקל-שור: סעיף 10 מדבר על מפלגה שזה נושא בפני עצמו, ותיכף נגיע לזה.

מירי פרנקל-שור: סעיף (4) שמדבר על נבחר בגוף ציבורי, כאן השאלה צריכה להיות האם אפשר לשכור בכסף מלא?

מירי פרנקל-שור: סעיף 7 מדבר על ללא תמורה.

מירי פרנקל-שור: חבר-הכנסת יהלום טוען שצריך להוריד את הגוף הציבורי בכלל מהתמונה, כדי שלא תהיה לזות שפתיים.

מירי פרנקל-שור: אבל זו החלטה שהוועדה צריכה לקבל.

אנה שניידר: שאי-אפשר יהיה לשכור משרד מגוף ציבורי כלשהו גם בתמורה מלאה?

אנה שניידר: אני חושבת שזו מגבלה חמורה מדי.

יוסי כץ: זה לא יכול להיות, לא דיברנו על זה אבל אני דוגמה הכי טובה.

יוסי כץ: נאמנות הטכניון שזו איזו עמותה, היא זו שמשכירה את כל בית הקרנות.

יוסי כץ: לדוגמה, חבר-הכנסת רומן ברונפמן, יוסי כץ, יונה יהב בשעתו, כולנו שם.

יוסי כץ: אין לנו שום בעיה עם זה.

שאול יהלום: בואו נעזוב את זה.

שאול יהלום: לגבי התרומה.

שאול יהלום: אני מציע שזה יהיה באישור יושב ראש הכנסת או מזכיר הכנסת.

שאול יהלום: אבל יכול להיות שחבר הכנסת בא ואומר אני מציע לתת את הריהוט שלי לתנועת בני עקיבא.

שאול יהלום: הוועדה לא החליטה על זה, אבל אם היושב ראש מסכים.

אנה שניידר: אז הוא מביא את זה לוועדה, והוועדה תשקול את הצעתו.

מירי פרנקל-שור: יש קריטריונים לתרומה, יש רשימת גופים.

מירי פרנקל-שור: חבר הכנסת יכול לפנות לאותה ועדה, והיא תשקול את הצעתו.

שאול יהלום: הדבר השני שאני מציע, מאחר וזה רכוש הכנסת, לאפשר להעביר את זה לחבר כנסת אחר, זה רק יחסוך כסף.

מירי פרנקל-שור: אנחנו בעד העברה מחבר כנסת לחבר כנסת, זה יחסוך הרבה כסף לחבר הכנסת שמוכן לקבל את הריהוט.

מירי פרנקל-שור: היו"ר יוסי כץ: בדיוק כך, רעיון טוב, הנה הדוגמה שלנו מצוינת, אנחנו הרי באותו בנין.

מירי פרנקל-שור: שכרתי את המקום של יונה יהב, וקניתי בעצמי את הציוד, אם הוא היה נותן לי את הציוד שלו הייתי חוסך כסף.

אנה שניידר: אין שום בעיה, אנחנו נוסיף את זה.

מירי פרנקל-שור: "(ד)

מירי פרנקל-שור: על אף האמור בסעיף קטן (ג), רשאי חבר הכנסת להודיע לחשב הכנסת על רצונו לרכוש את הציוד והריהוט האמורים לפי ערכם ביום ההודעה, כפי שקבע חשב הכנסת לפי הוראות פקודת מס הכנסה.

מירי פרנקל-שור: הגבלה של רכישה בתמורה נמוכה באופן בלתי מקובל – 7.

מירי פרנקל-שור: לא יקבל חבר הכנסת משרד, ציוד או ריהוט ללא תמורה או בתמורה נמוכה באופן בלתי סביר מהתמורה המקובלת אלא אם כן הוכיח חבר הכנסת כי אין בכך משום קבלת טובת הנאה או חשש לניגוד עניינים.

מירי פרנקל-שור: העסקת עובדים – 8.

מירי פרנקל-שור: (א) חבר הכנסת רשאי להעסיק בלשכתו הפרלמנטרית עובד, המועסק על ידי קבלן כוח אדם, או לקבל שירותי משרד מאת קבלן כוח אדם או מאת מי שהוא עוסק מורשה, כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975.

מירי פרנקל-שור: (ב) לא יעסיק חבר הכנסת עובד שהוא בן משפחה, כהגדרתו בסעיף 5(ג)(2).

מירי פרנקל-שור: (ג)

מירי פרנקל-שור: הוצאה על העסקת עובדים בלשכה פרלמנטרית לא תעלה על 4,000 שקל ברוט לחודש.

מירי פרנקל-שור: רכישת מתנות – 9.

מירי פרנקל-שור: (א) חבר הכנסת רשאי לרכוש מתנות מהתקציב השנתי אך ורק ממאגר המתנות בכנסת או מספקים אשר אושרו על ידי הכנסת כספקים לממכר מתנות .

מירי פרנקל-שור: (ב) סכום כל מתנה לא יעלה על 500 ₪. (ג) רכש חבר הכנסת מתנות לפי סעיף קטן (א), בסכום שנתי העולה על האמור בתקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות מסוימות), התשל"ב-1972, יחויב במס הכנסה על ההפרש שבין סכום המתנות לבין הסכום האמור.

מירי פרנקל-שור: (ד) חבר הכנסת לא יהיה רשאי לרכוש מתנות מהתקציב השנתי עבור בן משפחה, כהגדרתו בסעיף 5(ג)(2) ולרבות חותן, חם, חתן, אחיין, ונכד.

שאול יהלום: מה זה "ממאגר המתנות בכנסת"?

אבי לוי: לפי ההמלצות של ועדת גל-נור, הכנסת רשאית, בין היתר, לרכוש מאגר של מתנות ולהציע אותו לחברי הכנסת.

אבי לוי: פנינו למספר ספקים שמוכרים מתנות, ואנחנו מעבירים את רשימת הספקים האלה לחברי הכנסת שיוכלו לרכוש ישירות אצלם.

שאול יהלום: אדוני היושב ראש, אמרנו כבר שמסתכלים עלינו ומה התדמית שלנו.

שאול יהלום: אני חושב שהסעיף הכי צורם זה הנושא של המתנות.

שאול יהלום: אם אתה יוצא עם משלחת לחוץ לארץ, אז בסדר.

שאול יהלום: אבל אתה הולך לחתונות, לבר-מצוות, אתה קונה מתנות ב-500 שקל?

שאול יהלום: זה מאוד צורם, וזה מאוד מרגיז את האנשים.

שאול יהלום: למרות מה שכתוב באלף ועדות, אני מציע לבטל לגמרי את הסעיף הזה של המתנות.

שאול יהלום: אני חושב שאין לסעיף הזה שום הצדקה.

שאול יהלום: הוא לא קיים בשום מוסד.

יוסי כץ: הוא קיים ברשויות המקומיות, בשלטון המקומי.

יוסי כץ: מירי פרנקל-שור: חבר כנסת שהולך לבר-מצווה - - -

שאול יהלום: או שלא יתן או שיתן משהו סמלי.

שאול יהלום: אבל הכנסת לא צריכה לממן מתנות שאני הולך לבר-מצווה של חבר שלי.

שאול יהלום: אני יודע שזה קיים, אבל אני מציע להוריד את הנושא הזה של המתנות בכלל.

יוסי כץ: יש לי בעיה עם מחיקת סעיף שמופיע בדו"ח גל-נור בלי ליידע את חברי הכנסת האחרים.

יוסי כץ: דבר נוסף, ברשויות המקומיות זה קיים וזה עבר את כל המבחנים.

אנה שניידר: על פי ההחלטה הקיימת הסכומים של המתנות יעודכנו כל אימת שיעודכנו סכומי השתתפות במתנות המותרים לראש רשות מקומית.

יוסי כץ: אני בעצמי מתלבט קשות בסוגייה הזאת, זו בעיה אמיתית.

שאול יהלום: תיקח בחשבון שאתה יכול ללכת לשמחות של חברים טובים שלך, באמת, ואתה מנצל את הסעיף הזה.

שאול יהלום: אני רוצה לומר שמהסעיף הזה לא ניצלתי מתנה אחת, בגלל שזה נראה לי סעיף מנקר עיניים.

יוסי כץ: בינתיים אני משאיר את הסעיף הזה, אבל אני מבטיח לך להביא אותו לדיון נוסף בוועדה שתהיה בהרכב רחב יותר.

מירי פרנקל-שור: השאלה אם אין מקום להפחית את הסכום של 500 שקל.

מירי פרנקל-שור: הוא התחיל ב-160 שקלים, שזה נראה לנו סכום סביר.

אנה שניידר: אולי כדאי לכתוב סכום שנתי, וגמרנו.

מירי פרנקל-שור: לא, אני חושבת שיותר קל לחבר כנסת לדעת כמה הוא יכול להוציא פר-מתנה.

מירי פרנקל-שור: כתבתי למטה "נכון ליום קבלת ההחלטה סכום המתנות אשר יותר לניכוי לא יעלה על סכום של 2,300 ₪ לשנה".

מירי פרנקל-שור: אנה שניידר: 2,300 זה הסכום השנתי שפטור ממס במס הכנסה.

מירי פרנקל-שור: זה סכום שמוכר כהוצאה לצרכי עסק.

מירי פרנקל-שור: השאלה אם אי-אפשר להגביל את זה.

יוסי כץ: תשאירי את זה כמות שזה, הפטור ממס הכנסה זה הכי טוב.

אנה שניידר: אז לבטל את סעיף קטן (ב).

שאול יהלום: זאת אומרת, לקבוע תקרה של מס הכנסה.

אנה שניידר: זה יהיה 2,300 שקל לשנה, מתוך קשר עם הציבור, כל מה שמעבר יהיה מכיסו של חבר הכנסת, ולהוריד את הסעיף שצורם לך שסכום כל מתנה לא יעלה על 500 שקל.

אנה שניידר: כי אם זה כתוב היום, אז בעצם נוצרת איזה שהיא מחוייבות אצל המקבל, הוא מצפה שחבר הכנסת יתן לו, אולי, 500 שקל, ואם יתן לו פחות, אז אולי הוא לא מעריך אותו.

יוסי כץ: כפי שאמרתי, נשאיר את הסעיף הזה כמות שהוא, ונדבר על זה פעם נוספת.

שאול יהלום: לדידי, צריך לבטל את כל הסעיף הזה.

שאול יהלום: בוודאי כפשרה 2,300 שקל נראה לי צרה סבירה מאוד.

שאול יהלום: אבל נניח שאתם משאירים את הסעיף, אז מה ההגיון שצריך להיות ספקים שמאושרים על ידי הכנסת?

שאול יהלום: נניח שלי יש הסכם עם חברת הוצאת ספרים שנותנים לי ספר ב-50 שקל, אז עם הסכום הזה אני יכול ללכת לארבעים בר-מצוות.

שאול יהלום: למה צריך את זה, יש פה טעם לפגם.

מירי פרנקל-שור: כמו שהגדרנו בסעיף 6 שרכישת ריהוט וציוד תתבצע אצל עוסק מורשה, אז באותה רוח אפשר לכתוב לגבי רכישת מתנות.

יוסי כץ: בסדר גמור.

יוסי כץ: יתר הדברים ללא שינוי.

מירי פרנקל-שור: "חבר הכנסת שמפלגתו העמידה לו משרד – 10.

מירי פרנקל-שור: חבר הכנסת שמפלגתו העמידה לרשותו משרד המשמש אותו גם כלשכה פרלמנטרית, יהיה זכאי לתקציב האמור בסעיף 2(א) בלבד; חבר הכנסת לא יהיה רשאי להשתמש בתקציב האמור להוצאות הקשורות, במישרין או בעקיפין, ללשכה הפרלמנטרית אלא לצורך רכישת שירותי משרד בלבד.

מירי פרנקל-שור: היו"ר יוסי כץ: מה זה אומר?

מירי פרנקל-שור: ישלם למזכירה שאמורה לשבת במשרד, וזהו.

מירי פרנקל-שור: מה הרעיון העומד מאחרי הסעיף הזה?

מירי פרנקל-שור: לאור נסיון העבר תקציב שכירות משרד הפך לתקציב מימון מפלגות עקיף.

מירי פרנקל-שור: כל מפלגה לקחה את תקציב המשרדים והתקינה שם מזגנים, רכשה מחשבים, והכל שימש לפעילות מפלגתית.

מירי פרנקל-שור: לכן, הגענו למסקנה שחבר כנסת שמקבל לשכה פרלמנטרית - - -

יוסי כץ: מישהו בדק שזה באמת כך?

מירי פרנקל-שור: יש מפלגות שעשו שימוש צורם ונרחב בתקציב הזה.

מירי פרנקל-שור: התקינו מזגנים, רכשו מחשבים.

שאול יהלום: אבל זה רכוש הכנסת.

טובי חכמיאן: כן, אחר כך הוא קונה את זה או שמשלם על זה פחת.

שאול יהלום: אני רוצה לשאול משהו.

שאול יהלום: ה-20 אלף שקל של לשכה פרלמנטרית, אם חבר כנסת לא מנצל אותם, זה חסכון לכנסת.

שאול יהלום: מה קורה אם בא חבר כנסת ואומר, אני לא צריך לשכה שלמה, אני צריך לקיים במשך יום חמישי ישיבות באיזה מקום, וזה עולה לי פחות.

שאול יהלום: בשביל זה לשכור משרד, ולהביא מזכירה וכל הדברים האלה?

שאול יהלום: אני בא ואומר, יש לי הוצאות מינימליות, יכול להיות שאעשה את זה בבית מלון - - -

מירי פרנקל-שור: היה לנו מקרה כזה, ונתנו לו את החלק היחסי של דמי השכירות.

טובי חכמיאן: היה חבר כנסת שבא ואמר שהוא לוקח משרד והעלות היא פר-שעות, אז נתנו את החלק היחסי.

יוסי כץ: חבר-הכנסת יהלום מדבר על פרקטיקה.

יוסי כץ: למשל, כל יום חמישי אני בתל אביב, אני מזמין אנשים לכוס קפה.

יוסי כץ: לדעתי, זה היה חסכון גדול לכנסת, ותמריץ לחברי הכנסת, אם היו מממנים לי את הפגישות האלה ולשתות איתם קפה.

יוסי כץ: אנה שניידר: הוצאות אירוח בבית מלון או בבית קפה.

יוסי כץ: אני לא רוצה בית מלון, אני אומר מתוך פרקטיקה.

יוסי כץ: בפרקטיקה אני מזמין אותם לבית קפה.

מירי פרנקל-שור: אין בעיה, אתה יכול להזמין אותם מתקציב קשר עם הציבור.

טובי חכמיאן: כוס קפה בלובי של בית מלון אתה יכול להוציא מתקציב קשר עם הציבור.

טובי חכמיאן: יש לך סעיף של הוצאות אירוח.

יוסי כץ: זו אחת ההוצאות הרציניות לחברי הכנסת.

יוסי כץ: אתה קובע עם אנשים בבית קפה, לא נעים לדרוש מהם לשלם, אתה משלם את זה, וזה באמת נטו קשר עם הציבור.

טובי חכמיאן: זה כלול בהוצאות אירוח.

אנה שניידר: זה היה צריך להיות בקשר עם הציבור.

אנה שניידר: והיום, אם אנחנו בודקים שקשר עם הציבור זה לצורך ביצוע תפקידו של חבר הכנסת, לדעתי הפרשנות צריכה להיות שזה כלול.

אנה שניידר: אם אתה מביא חשבונית לחשב הכנסת, אבל כמובן שצריכים אולי לקבוע פה איזה שהם כללים שזה לא יהיה משהו בלתי סביר.

יוסי כץ: ברור שלא, חייבים לשמור על זה שבאמת זה יוצא לכוס קפה ולא לארוחות שחיתות.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לפני שאיחדו את החוקים, היתה אפשרות לקבל הוצאות אירוח.

שאול יהלום: רק בכנסת.

טובי חכמיאן: לפני שהתקציב אוחד, זה היה לפני מספר שנים, היה תקציב אירוח לשנה שלימה.

יוסי כץ: מה זה חשוב עכשיו, חבר-הכנסת יהלום העלה בעיה אמיתית.

שאול יהלום: אני לא לוקח לשכה פרלמנטרית, אני רוצה לנצל את 20 אלף השקל להוצאות שאני מוציא כשאני קובע פגישה עם חבר שלי ביום חמישי בתל אביב.

יוסי כץ: וזה עושים רוב חברי הכנסת.

טובי חכמיאן: זה אומר שכל חברי הכנסת יהיה להם את ה-80 אלף.

שאול יהלום: למשל, היום בשעה שלוש וחצי אני נפגש בקפה אפרופו בתל אביב עם נציגי אגודת יתומי צה"ל.

שאול יהלום: הם ביקשו להיפגש איתי בתל אביב, ואני נוסע מכאן לתל אביב.

שאול יהלום: אני בוודאי אכבד אותם בכוס קפה, זה יעלה לי מאה שקל, וזה על חשבוני הפרטי.

שאול יהלום: עכשיו, אם יש לי לשכה פרלמנטרית, אני מקבל.

שאול יהלום: אבל אם במקום לשכה פרלמנטרית אני רוצה את הכסף הזה או את חלקו לדברים כאלה, זה חוסך את המזכירה, זה חוסך את הכל.

יוסי כץ: כדי לתמרץ את חברי הכנסת שלא סתם לשכור לשכה פרלמנטרית כדי שיהיה להם איזה שהוא כיסוי, אני הייתי אומר, אם ניתן לאפשר לחבר כנסת שאין לו לשכה פרלמנטרית, לקבל עד מחצית מהסכום - - -

טובי חכמיאן: זה המון, מדובר על 10 אלפים שקל.

מירי פרנקל-שור: יוסי, אני לא רוצה להתחיל לבדוק את חברי הכנסת.

מירי פרנקל-שור: אנחנו יושבים בוועדה לכל מיני אישורים, ואנחנו לא מעונינים.

מירי פרנקל-שור: צריכה להתקבל החלטה עקרונית, האם חבר הכנסת שאין לו לשכה פרלמנטרית יכול לקבל מחצית הסכום, שתבוא כאן החלטה שחבר הכנסת יעשה עם הכסף מה שהוא רוצה, בתנאי שלא אנחנו נצטרך לשבת בוועדה ולהתחיל לבדוק, זה כן וזה לא.

אנה שניידר: כמה אנשים, ואם זה כן לצרכים פוליטיים, לא לצרכים פוליטיים?

שאול יהלום: בוודאי שלא, את גם לא בודקת מה אני עושה בלשכה.

יוסי כץ: נחשוב על הענין הזה, בינתיים נשאיר את המצב כמות שהוא.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אפשר להחליט החלטה גורפת, יש 80 אלף שקל לרשות חבר הכנסת, אתה רוצה תשכור לשכה, אתה רוצה, תלך לבית קפה אוסלו, דבר גורר דבר, תעשה מה שאתה רוצה.

מירי פרנקל-שור: אנחנו מודעים לבעיות האלה, חשבנו שהכנסת או בשיתוף עם חבר הכנסת, ישכרו חדרים בבנייני משרדים במקום מסויים, והחדרים האלה יעמדו לשימוש חברי הכנסת.

שאול יהלום: זה בקדנציה הבאה.

אנה שניידר: למה, היום יש דבר כזה, למשל, בבית אמות משפט, קיימת אפשרות לעשות זאת.

שאול יהלום: הם לוקחים סכומים עצומים.

אריה האן: יש לנו הסדר כזה עם ועדות כנסת שמתכנסות בתל אביב.

שאול יהלום: זה סכומים עצומים.

שאול יהלום: אבל אני בסך הכל מדבר על אירוח בבית קפה של שלושה ארבעה אנשים שזה יעלה 50-60 שקל, ואם היתה לי לשכה פרלמנטרית, זה היה לי בחינם.

אנה שניידר: למה זה לא כלול היום, אני לא מבינה.

יוסי כץ: לדעתי זה כלול אבל אתה משלם מס הכנסה מלא, מגלמים את זה.

טובי חכמיאן: זה כלול, את האוכל מגלמים.

טובי חכמיאן: אבל חבר-הכנסת יהלום אומר שההגבלה היא רק אם זה במזנון הכנסת.

טובי חכמיאן: אנחנו נבדוק את זה ונודיע לכם.

שאול יהלום: אבל אני רוצה שזה יצא מהלשכה הפרלמנטרית לא מהקשר לבוחר.

שאול יהלום: אם אין לי לשכה פרלמנטרית, אני מציע שנקבל מחצית.

שאול יהלום: היו"ר יוסי כץ: תבדקו, נדון בזה עוד פעם.

שאול יהלום: כרגע אנחנו מאשרים את זה כפי שזה.

מירי פרנקל-שור: אני רוצה להבין מה היתה ההחלטה?

שאול יהלום: ההחלטה שחבר כנסת שאין לו לשכה פרלמנטרית, מחצית הסכום יעמוד לרשותו להוצאות אירוח וכיבוד.

מירי פרנקל-שור: במלים אחרות מתקבלת כאן החלטה שתקציב קשר עם הציבור לחבר הכנסת שאין לו לשכה פרלמנטרית, יעמוד על 70 אלף שקלים, ו-10 אלפים שקלים זה לשכירת משרד.

מירי פרנקל-שור: זה פשוט לא הגיוני.

שאול יהלום: לא, אסור לו לשכור משרד, הוא חסך לכנסת 10 אלפים שקל.

שאול יהלום: אם יש לו משרד אז הוא יזמין את האנשים למשרד.

יוסי כץ: הואיל ואין לו לשכה פרלמנטרית, אין לו חדר שעומד לרשותו באופן קבוע, חזקה עליו שאת הכסף הזה הוא יוציא בבתי קפה או לאמצעים אחרים.

מירי פרנקל-שור: לכן תקציב הקשר עם הציבור הוגדל מ-40 ל-60 אלף.

מירי פרנקל-שור: לבוא היום ולהגיד שאין תקציב לאירוח?

יוסי כץ: אנחנו משאירים את הדברים כפי שנוסחו.

יוסי כץ: אבל, אתם בודקים עבורנו את הנושא הזה של כוס קפה וכו', איפה זה מופיע.

יוסי כץ: אם תשאלו את חברי הכנסת מה ההוצאה העיקרית שלהם, היא בדיוק הדבר הזה.

יוסי כץ: אגב, כל הציבור שאני נפגש אתו משוכנע שההוצאה היא על חשבון הכנסת.

אנה שניידר: היום יש החלטת שכר חברי כנסת, תשלומים לכיסוי הוצאות כלכלה.

אנה שניידר: זה קיים היום, וזה 79 שקלים עבור יום ישיבות בכנסת וכו'.

אנה שניידר: לצורך הכרה בהוצאות במס הכנסה, יש הבחנה בין הוצאות אש"ל לבין הוצאות אירוח.

אנה שניידר: אמנם שם זה אירוח אדם מחוץ לארץ וכו', אפשר לחשוב על כיוון של שינוי, ולא לגעת בנושא הזה של הלשכה הפרלמנטרית, אבל לעשות שינוי להחלטה בענין הוצאות הכלכלה ולהוסיף לזה אירוח, עם כללים מסוימים, שזה יכלול גם אנשים מישראל ולא רק תושבי חוץ, להגביל למספר אנשים וכו'.

אנה שניידר: כמו שנעשה לענין יושב ראש הכנסת, יש החלטה לענין יושב ראש הכנסת שבתנאים מסוימים מותר לו לארח אנשים מחוץ לכנסת.

אנה שניידר: היו"ר יוסי כץ: מצויין.

שאול יהלום: בלי לבדוק אנחנו מוכנים לקבל את מה שיש ליושב ראש הכנסת.

מירי פרנקל-שור: "לשכה פרלמנטרית בביתו של חבר הכנסת – 11.

מירי פרנקל-שור: סיום לשכה פרלמנטרית בביתו של חבר הכנסת לא תזכה אותו בתוספת תקציב כאמור בסעיף 2(ב).

מירי פרנקל-שור: 12.

מירי פרנקל-שור: (א) חבר הכנסת אשר לא מיצה את מלוא סכום התקציב העומד לרשותו לפי החלטה זו עד תום שנת הכספים, יהיה זכאי, כל שנה, להעביר את היתרה לשנה שלאחר מכן במשך כל תקופת כהונתה של אותה כנסת".

מירי פרנקל-שור: כאן סטינו מהמלצות ועדת גל-נור שהמליצה צבירה לשנתיים.

מירי פרנקל-שור: לאור נסיון העבר סברנו שעדיף לאפשר לחברי הכנסת לצבור את התקציב לאורך כל תקופת כהונתה של הכנסת, כלומר ארבע שנים.

מירי פרנקל-שור: להשלמת התמונה נאמר בסעיף "(ב) חבר הכנסת לא יהיה זכאי להעברת יתרה כספית כלשהי, לפי החלטה זו מכנסת יוצאת לכנסת שלאחריה".

יוסי כץ: הבעיה היחידה היא בתקופה של הקדמת בחירות.

יוסי כץ: חבר הכנסת לא צפה את הקדמת הבחירות, ואז, או שנקבע כלל בענין הזה או שנקבע שבמקרה של הקדמת בחירות באים לוועדה וקובעים את הכללים.

אנה שניידר: לאור לקחים מן העבר אולי כדאי לתת את הדעת לשאלה, מה קורה כאשר חבר כנסת מוציא כספים מתקציב קשר עם הציבור, כאשר ברור שהוא לא עומד לבחירה לכנסת הבאה?

יוסי כץ: זו נושא בעייתי.

קריאה: מה הייתם עושים אם חבר כנסת, חודשיים לפני שהוא מסיים מסיים את תפקידו, מוציא מתקציב קשר עם הציבור סכומים בסדר גודל שבין 90 ל-120 אלף שקל?

יוסי כץ: אנה, האם לכל החלטה שלנו בנושא הזה יכולה להיות השפעה על ויכוח במשפט של פרשנות שמתנהל היום בין תובע מסויים לכנסת?

יוסי כץ: כי אני לא רוצה שנקבל פה החלטה שיכולה לשמש איזה שהוא טיעון במשפט זה.

אריה האן: זה לא שייך, החלטה שתתקבל תתייחס למה שיקרה מהיום והלאה.

אריה האן: אנה שניידר: כמו שזה כתוב כאן, היום אין שום מגבלה.

אריה האן: אם ועדת הכנסת תקבל איזה שהיא מגבלה, השאלה בכלל אם זה יחול על העבר - - -

יוסי כץ: אולי לא יחול, אבל האם זה יפגע או יגרע מזכויותיו של התובע?

יוסי כץ: אני לא רוצה ליצור מצב שמישהו יבוא בטענה ויגיד שהוועדה קיבלה החלטה כזו כדי שהפרשנות של הסעיף הקודם תהיה כזו או כזו.

אנה שניידר: הרי תמיד ההחלטה היא מכאן ואילך, היא לא יכולה להיות רטרואקטיבית.

מירי פרנקל-שור: להמשך דבריה של אנה יש לי הצעה.

מירי פרנקל-שור: אולי כדאי לקבוע שעם הודעה על הקדמת בחירות תתכנס ועדת הכנסת ותחליט מה ההוצאות שאותם יכול חבר כנסת להוציא.

שאול יהלום: מאז שתקציב קשר עם הבוחר קיים הכנסנו לזה כל מיני דברים שהם על גבול הקשר עם הבוחר, וזה באשמת כל הקדנציות.

שאול יהלום: האמת היא שקשר לבוחר אמיתי זה לכתוב לבוחר מה עשית, ולמה צריכים לבחור בך עוד פעם, הפריימריס,

שאול יהלום: לדעתי, זה העיקר.

שאול יהלום: בינינו לבין עצמנו, קורה לפעמים שחבר הכנסת חוסך משנה לשנה ודווקא מעוניין שיקדימו את הבחירות כדי לעשות את ההוצאה הכי גדולה.

שאול יהלום: ואז הוא צריך את המחשב כדי שיהיו לו מדבקות וידע למי לשלוח מכתבים.

שאול יהלום: זה הקשר עם הבוחר.

שאול יהלום: עכשיו אתם רוצים להוציא את העיקר מהנושא ואומרים בואו נגביל את זה.

שאול יהלום: אני מציע להשאיר את זה, זה תקציב שעומד לרשות כל חבר כנסת שעומד בבקורת הציבורית, כמו המקרה שאנחנו מגששים סביבו, ושהיתה מספיק מרתיעה כדי שחברי כנסת לא יעשו דברים צורמים.

מירי פרנקל-שור: "ביצוע תשלומים – 13.

מירי פרנקל-שור: (א) חבר הכנסת לא יוציא הוצאה מהתקציב העומד לרשותו לפי החלטה זו אלא לאחר שההוצאה אושרה על ידי חשב הכנסת; שילם חבר הכנסת על דעתו לספק בטרם אושרה ההוצאה, לא יקבל החזר עבור אותה הוצאה.

מירי פרנקל-שור: (ב) לא יאשר חשב הכנסת הוצאה מהתקציב לפי החלטה זו, אלא אם הוצגה בפניו חשבונות מס מפורטת מהספק, חתומה גם על ידי חבר הכנסת.

מירי פרנקל-שור: (ג) אישר חשב הכנסת הוצאה כאמור בסעיף קטן (ב), יעבור את הסכום הנקוב בחשבונית המס ישירות לספק.

מירי פרנקל-שור: (ד) חשב הכנסת רשאי שלא לאשר הוצאה מתקציב העומד לרשות חבר הכנסת אם הוצאה שלא למטרה האמורה בסעיף 1 או שהינה גבוהה באופן בלתי סביר.

מירי פרנקל-שור: (ה) הוראות סעיף זה לא יחולו על הוצאות לתשלום ארנונה, חשמל, מים, טלפון וגז (וכן על הוצאה של עד 1,000 ₪)" – אנחנו רוצים להקטין את הסכום ל-500 שקלים.

טובי חכמיאן: וזה אומר שפה אתה יכול לשלם בעצמך עד לסכום של 500 שקלים, ולהביא חשבונית לגזברות.

טובי חכמיאן: שאול יהלום: אני מציע לרכך את הנוסח של סעיף 13(א).

טובי חכמיאן: נניח שאני קונה דבר שברור שמותר, וזה עלה 1,100 שקל.

טובי חכמיאן: אז במקרה כזה לחשב אסור לאשר את ההוצאה והכסף לא יוחזר לחבר הכנסת, למרות שברור שההוצאה קשורה לתקציב קשר לבוחר.

טובי חכמיאן: הסעיף הזה אומר שאתה לא משלם בעצמך, זה הכל.

אריה האן: אתה צריך לקבל מהחשב אישור על קנייה שהיא מעל אלף שקל.

אריה האן: נגיד שאתה קונה מכשיר טלוויזיה ב-30 אלף שקל.

שאול יהלום: נניח שאני קונה טלפון רב-קווי ב-1,100 שקל?

שאול יהלום: בטוח שהוא יאשר זאת.

שאול יהלום: אני מסכים שאם עשיתי חריג ההוצאה לא תכוסה, אבל אם מדובר בדבר הכי ברור והכי טבעי.

אריה האן: אם זה דבר הכי פשוט טבעי, זה ייגמר בפחות מדקה על ידי חשב הכנסת שיודע את העסק.

שאול יהלום: אבל הנוסח של הסעיף מאוד חריף.

מירי פרנקל-שור: הדברים האלה באים מתוך הנסיון.

מירי פרנקל-שור: בא חבר כנסת וביקש החזר הוצאה על רכישת מחשב נייד ב-31 אלף שקלים, אין ספק שזה מחיר אסטרונומי.

מירי פרנקל-שור: היה שם חשד לדברים מסויימים והחשב לא אישר זאת.

שאול יהלום: זה בסדר גמור.

שאול יהלום: אני לוקח את הסיכון וקונה, החשב לא יאשר לא יאשר.

שאול יהלום: אבל תנסחו את זה כך שתהיה אפשרות שהוא יאשר גם אחרי שאני קונה.

מירי פרנקל-שור: אנחנו לא בעד פריצת המסגרת.

מירי פרנקל-שור: יש כאן תלם שחברי הכנסת פועלים לפיו, ותדעו שיש כל מיני רכישות מוזרות ביותר.

מירי פרנקל-שור: לכן חשוב שחבר הכנסת ידע שאם יש לו איזה שהיא הוצאה מיוחדת יבוא לחשבות ויגיד: אני רוצה לקנות שמונה - - - שהוא ידע שחשב הכנסת לא יממן דבר כזה.

מירי פרנקל-שור: שלא יבוא לחשבות לאחר שהוא קנה, ואז הוא יפנה לוועדה או ליושב ראש הכנסת.

מירי פרנקל-שור: אנחנו רוצים למנוע דברים מהסוג הזה.

יוסי כץ: אין שום דבר דחוף כל כך, תטיל מגבלה, אם הוא יתנהג בסדר, אין בעיה.

יוסי כץ: שאול יהלום: על כל דבר ארים אליכם טלפון, זה סתם סיבוך.

טובי חכמיאן: לא על כל דבר, כמעט הכל מאושר.

מירי פרנקל-שור: בסעיף קטן (ו) ייכתב 500 ₪, אבל כמובן שצריכה להיות חשבונית מעוסק מורשה.

שאול יהלום: אני מציע להשאיר את זה 1,000 שקלים.

שאול יהלום: ובסעיף קטן (א) אני מציע להוסיף: אלא אם כן מדובר בהוצאה שגרתית וקבועה ומאושרת בדרך כלל.

מירי פרנקל-שור: ה-1,000 שקלים יהיה מספר רכישות בלתי מוגבל של חשבוניות עד 1,000 שקלים?

אנה שניידר: יפצלו את כל החשבוניות.

שאול יהלום: מה יפצלו, אני יכול לקנות מחשב באלף, אלף, אלף?

שאול יהלום: כשאני קונה דיו אני לא צריך לבקש ממנו רשות.

אנה שניידר: מה איכפת לספק לתת לך שלוש חשבוניות, הוא כותב צרכי משרד, אנחנו מכירים את זה, אני באה ממס הכנסה וממע"מ.

שאול יהלום: חברי כנסת לא עושים דברים כאלה.

אנה שניידר: הספקים עושים.

יוסי כץ: אם כן, אני ממליץ להשאיר את זה אלף שקלים.

יוסי כץ: את סעיף 13(א) להשאיר כפי שהוא.

יוסי כץ: מירי פרנקל-שור: "איסור רכישת ביגוד – 14.

יוסי כץ: התקציב האמור בסעיף 2 לא ישמש לרכישת ביגוד לחבר הכנסת.

יוסי כץ: דיווח – 15.

יוסי כץ: (א) חבר הכנסת יגיש לחשב הכנסת, בתוך 60 ימים מתום שנת התקציב, דו"ח מפורט על רכישותיו והוצאותיו מהתקציב השנתי לפי החלטה זו; הדו"ח יוגש על גבי טופס המובא בתוספת השניה.

יוסי כץ: (ב) דו"חות כאמור בסעיף קטן (א) יהיו פתוחים לעיון הציבור, ויוצגו בספרית הכנסת ובאתר האינטרנט של הכנסת.

שאול יהלום: מה זה להגיש דו"ח, מתקציב הקשר לבוחר?

מירי פרנקל-שור: כן, מאז סוף חודש פברואר חבר הכנסת מגיש דו"ח לחשב הכנסת על כל רכישותיו והוצאותיו מהתקציב השנתי.

שאול יהלום: למה הוא צריך להגיש דו"ח, יש לכם מחשב, בדקה אתם מוציאים לי מה שאני צריך.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה צריך להיות פתוח לציבור.

שאול יהלום: תפתח לציבור, אני לא מבין למה אני צריך לעשות חישוב על כל מה שקניתי במשך השנה, כשהכל מופיע בהנהלת החשבונות, כל פקודת תשלום, הכל הוא שילם, בפרטי פרטים.

שאול יהלום: על קניות שמעל 1,000 שקל הוא צריך לאשר.

שאול יהלום: איך אני אדע?

שאול יהלום: הרי אצטרך לבוא אליכם ולבקש שתוציאו לי את זה מהמחשב.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יכול להיות שהוא צודק.

אבי לוי: אבל הוא צריך לאשר את זה.

אבי לוי: חבר-הכנסת יהלום, למעשה זה דו"ח שאתה מגיש.

טובי חכמיאן: היום אנחנו מוציאים לך כרטיס מחשב ואתה חותם, ואת זה אנחנו מעבירים לחשב.

שאול יהלום: למה צריך את זה בכלל?

שאול יהלום: מירי פרנקל-שור: מדובר כאן בכסף ציבורי, ועל מנת שהציבור ידע - - -

שאול יהלום: תכתבי שגזברות הכנסת רשאית לפרסם את דו"ח ההוצאות בכל שעה שיבואו אליה, על כל חבר כנסת.

אנה שניידר: זה בניגוד לחוק הגנת הפרטיות.

יוסי כץ: אני רוצה להעיר הערה.

יוסי כץ: לפני הישיבה ביקשתי שתמסרי לי את הדו"ח של שנת 2000 ו-2001.

יוסי כץ: אין לי דרך משלי, אני לא מחזיק פה הנהלת חשבונות.

יוסי כץ: אתם האורים והתומים.

יוסי כץ: אבל אני כן מקבל, ואני אומר זאת לך כחבר כנסת – תראה, כולנו, לא לבד עושים את זה, יש לנו עוזרים פרלמנטריים, זה טוב לך שאתה, את הדין וחשבון הזה תאר בחתימתך.

אנה שניידר: נכון, אולי יש שם טעות, אולי עושים לך עוול.

שאול יהלום: אז תכתוב: חבר הכנסת יאשר בחתימת ידו את הדו"ח שיוגש על ידי הגזברות בסוף כל שנה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: והדו"ח הזה יהיה פתוח לציבור.

יוסי כץ: בסדר, אז לשנות את הסעיף הזה בהתאם.

יוסי כץ: הסעיף היחיד שרלבנטי פה זה סעיף 17.

יוסי כץ: התחולה.

מירי פרנקל-שור: אם נעשה את ההתאמות, השאלה, האם צריך בכלל את ההמשך של סעיף 15.

יוסי כץ: נכון, אבל לכתוב בסעיף 15: דיווח ושקיפות.

מירי פרנקל-שור: אני רוצה להבין את הפרוצדורה.

מירי פרנקל-שור: בסוף כל שנה הגזברות תוציא דו"ח, תעביר אותו לחבר הכנסת והוא יחתום.

מירי פרנקל-שור: ואם חבר הכנסת לא יחתום?

אנה שניידר: אם תוך 10 ימים הדו"ח לא הוחזר עם חתימה, חזקה שהדו"ח נכון, ואז יוכלו לפרסם את זה.

מירי פרנקל-שור: "הצמדה – 16.

מירי פרנקל-שור: הסכומים המפורטים בהחלטה זו יעודכנו ב-1 בינואר כל שנה בהתאם לעליית מדד המחירים לצרכן כפי שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ב-15 לדצמבר.

מירי פרנקל-שור: תחילה – 17.

מירי פרנקל-שור: תחילתה של החלטה זו ביום ו' בטבת התשס"א (1 בינואר 2001).

שאול יהלום: דנו בהחלטה זו לפרטיה אבל לא פירטנו למה חבר הכנסת יכול להוציא את דפי הקשר- - -

מירי פרנקל-שור: זה מופיע בסעיף 1 שהוא סעיף המטרה.

מירי פרנקל-שור: חבר הכנסת צריך לדעת שכל הוצאה שהוא מוציא תהיה כפופה להחלטה זו.

מירי פרנקל-שור: זאת אומרת שהיא תהיה באמת הוצאה לקשר עם הציבור.

מירי פרנקל-שור: אין לנו רשימה מפורטת וסגורה.

שאול יהלום: אהה, אין רשימה ואין הגבלה?

אנה שניידר: אין רשימה, מותר לך הכל, אבל באישור החשב.

שאול יהלום: זאת אומרת, אם ירשה לי החשב, אני יכול לנסוע לאנגליה, כי יש לי שם כמה בוחרים, ולהסביר להם מה אני עושה?

מירי פרנקל-שור: בדיוק.

קריאה: זה קשר עם הציבור.

שאול יהלום: מי החליט כך?

שאול יהלום: היתה רשימה סגורה שהיה גבול למה שאפשר היה להוציא כסף?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: גם ברשימה הסגורה לא היה גבול למה שאפשר לעשות.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: שאול יהלום: היו מוסיפים, היו דנים, עכשיו הכל פרוץ.

קריאות: זה הרבה יותר טוב.

יוסי כץ: תאמין לי זה הרבה יותר טוב, במקום שיקנו בכסף וידיאו ומחשבים ויפזרו אותם ואחרי זה המכשירים יצאו משימוש ויש להם בעיה, עזוב, זה יותר טוב.

יוסי כץ: היום הם יוציאו את הכסף על מסיבות עתונאים, ועל קשר עם הבוחרים, זה יהיה בסדר.

יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את החלטת שכר חברי הכנסת (קשר עם הציבור), התשס"א-2001.

יוסי כץ: מי בעד?

יוסי כץ: מי נגד?

יוסי כץ: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין החלטת שכר חברי הכנסת (קשר עם הציבור), התשס"א-2001, התקבלה

יוסי כץ: אם כן, ההחלטה אושרה בכפוף לתיקונים שהועלו בדיון.

אנה שניידר: עם השינויים שהוצעו כאן.

יוסי כץ: כמו שסיכמנו, אבל בשני נושאים אני רוצה שתחזרו אלינו.

אנה שניידר: אבל אלה נושאים נפרדים.

יוסי כץ: בינתיים זה רץ כמו שזה.

יוסי כץ: אבל היו שני נושאים שביקשנו - - -

מירי פרנקל-שור: הוצאות אירוח והמתנות.

יוסי כץ: אם אומרים לי שוועדת גל-נור המליצה על כך - - - אבי לוי: יכול להיות שכדאי שתהיה איזה רשימה מנחה שחבר הכנסת ידע מהו סעיף המטרה הזה.

מירי פרנקל-שור: אתה יכול לקחת את הרשימה הקודמת לעשות - - -

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בצירוף לטפסים שאתה נותן.

אנה שניידר: אתה יכול להוציא נוהל במסגרת מידע לחבר הכנסת.

יוסי כץ: השאלה של חבר-הכנסת יהלום מטרידה אותי.

יוסי כץ: אני מחליט להופיע בכנסת ישראלי-פלשתיני באתונה, לא שלחו לי כרטיס, אבל אני חושב שזה מספיק חשוב בשבילי.

יוסי כץ: אני יכול לממן מהתקציב הזה את הנסיעה שלי לאתונה?

אנה שניידר: אולי נסיעות לחו"ל צריכות לעבור דרך ועדת האתיקה.

אנה שניידר: אבל אם אתה שואל, האם זה הוצאה במסגרת קשר עם הבוחר?

אנה שניידר: בהחלט כן.

יוסי כץ: אם אני נוסע להתרים למועצת יש"ע?

אנה שניידר: אם בזבזת את כל התקציב שלך על זה, אז הבעיה היא שלך.

שאול יהלום: אני חושב שהגזמנו.

שאול יהלום: הייתי עושה רשימה מאושרת, וכל הוצאה נוספת תקבל אישור של החשב.

יוסי כץ: אני סומך על חברי הכנסת הם אנשים מאוד אחראים, אבל לתת להם חופש פעולה כל כך נרחב?

אנה שניידר: אבל הבקורת, השקיפות שאמרת קודם, היא בעצם מונעת שימוש לרעה בענין הזה--

יוסי כץ: לא נכון.

יוסי כץ: אנה שניידר: -- כי חבר הכנסת יהיה מחר תלוי בכל עתונאי שיעיין בדו"חות האלה בשקיקה רבה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: חבר-הכנסת יהלום, אתה רוצה שנחזור לרשימה המנחה?

מירי פרנקל-שור: לא, אנחנו מסרבים לחזור לרשימה המנחה.

טובי חכמיאן: הרשימה הזאת, כל דבר קטן שרוצים לקנות ולא מופיע ברשימה, צריכים לבוא לוועדת הכנסת, זו פשוט טרחה עצומה.

אנה שניידר: מירי, את יכולה לצטט מה אמרה על זה ועדת גל-נור?

טובי חכמיאן: כשדנו בנושא לקחו את הרשימה שלנו והכניסו אותה לוועדת גל-נור.

אנה שניידר: ומה הם אמרו, שזה קשר עם הציבור?

אנה שניידר: אז זה קשר עם הציבור.

אנה שניידר: אני חושבת שאפשר להוציא הוראת פרשנות של החשב שאנחנו רואים בזה קשר עם הציבור, ודברים דומים וכיוצא באלה.

מירי פרנקל-שור: אז כדאי להוסיף שאם תהיה שאלה לחבר הכנסת שיבוא לחשב.

אנה שניידר: או לוועדת האתיקה.

שאול יהלום: בסעיף 14 למה נקבע שתקציב זה לא ישמש לרכישת ביגוד?

מירי פרנקל-שור: ועדת גל-נור קבעה את זה.

מירי פרנקל-שור: בעצם, אתה אומר: אני רוצה מסגרת.

שאול יהלום: נכון, אחרת אפשר לעשות כל דבר.

שאול יהלום: היו"ר יוסי כץ: הרשימה הזו מאוד מפורטת.

שאול יהלום: לדעתי, נסיעה לחו"ל כבר היום מותרת.

שאול יהלום: לעומת זאת, בג"ץ שהוא כלי בלתי נפרד כמעט מעבודתו של חבר הכנסת, אגרה לבג"ץ אני צריך להוציא מכיסי הפרטי.

שאול יהלום: לא הבנתי את ההחלטה הזו, זה כרטיס הכניסה שלי לבית המשפט העליון.

אנה שניידר: זו דוגמה למצב שלא צריך רשימה.

אנה שניידר: אני חושבת שאגרה לבית משפט כן צריכה להיות כלולה.

אנה שניידר: היום, כשאין רשימה סגורה, אין שאלה בענין הזה ואגרה צריכה להיות כלולה.

מירי פרנקל-שור: אתה רוצה שתהיה לך הלגיטימציה שלנו להוציא את ה- - -

יוסי כץ: ואתם אומרים ממילא נסיעות היום אפשר, עובדה שחברי הכנסת לא משתמשים בזה, אני מניח, ואם משתמשים הם משלמים מס.

אנה שניידר: - - - ומינויים למערכות מידע, וכל מיני דברים שברור שהמלים שימוש לצורך התפקיד כוללות את זה, ולכן זה נראה לי קטנוני שוועדת הכנסת תצטרך לחשוב כל יום, וועדה אחת תחליט כך, ובכנסת אחרת, ועדה אחרת מחליטה אחרת.

שאול יהלום: בסעיף 12 ימי עיון והשתלמויות, כתוב שמותר, עד היום, ימי עיון והשתלמויות.

שאול יהלום: מה זה?

יוסי כץ: הנה, אני מכין חוק אשפוז סיעודי, אני עושה יום עיון בנושא הזה כדי לקדם את הנושא, ואתה יכול להשתתף.

שאול יהלום: הוא יכול להשתתף בהשתלמות לעורכי דין?

אריה האן: כמשפטן הוא יכול.

שאול יהלום: שכר לימוד באוניברסיטה?

מירי פרנקל-שור: פה נשאלת השאלה, מה הקשר עם הציבור?

מירי פרנקל-שור: האם זה באמת לשמירת הקשר עם הציבור?

מירי פרנקל-שור: שאול יהלום: למה השתלמויות כן?

אנה שניידר: אני לא יודעת אם כן.

שאול יהלום: אני שואל אותך, למה השתלמות כן, ושכר לימוד באוניברסיטה לא?

מירי פרנקל-שור: זו שאלה חסרה, השאלה לאיזה השתלמות?

שאול יהלום: תתחילי לבדוק לאיזה השתלמות?

שאול יהלום: לכן אני בעד השארת הרשימה הזאת.

שאול יהלום: אם את לא משאירה את הרשימה, אני אוכל לעשות הכל.

אנה שניידר: יש לך מסגרת שאומרת שזה לצורך מילוי תפקידך כנבחר ציבור לשם שמירה על הקשר עם ציבור הבוחרים ולצורך קיום לשכה פרלמנטרית.

אנה שניידר: זאת המסגרת, ולתוכה אתה יוצק את התוכן.

שאול יהלום: אז למה - - -

אנה שניידר: לדעתי זה לא בסדר שזה שם.

אנה שניידר: כתוב כאן, סטייה קלה.

יוסי כץ: אני מציע שנקבל את המינוח שלכם, אבל נוסיף סעיף שבו חשב הכנסת יתן רשימה של - - -

אנה שניידר: לא צריך לכתוב את זה כאן, זה נוהל שחשב יכול להוציא, לא צריך לכתוב את זה בהחלטה כי אז אתה בעצם אומר, בדלת אחורית שזאת הרשימה המחייבת.

יוסי כץ: אני רוצה שיהיה ברור שאי-אפשר לנצל את זה לרעה.

אנה שניידר: לא יהיה לך ברור בשום דרך.

אנה שניידר: היו"ר יוסי כץ: היום יש לי דרך.

אנה שניידר: אלא אם ללכת ולבדוק הוצאה הוצאה.

אנה שניידר: אנחנו יודעים איפה אנחנו מתחילים, אנחנו לא יודעים איפה אנחנו מסיימים.

אנה שניידר: אני חושבת שעדיף לתת יד חופשית, כל עוד היום זה כל כך שקוף כלפי הציבור.

אנה שניידר: החשב יכול לתת הנחיה כללית, ונראה איך זה פועל.

אנה שניידר: אם נראה שאנחנו מאבדים לגמרי את הצפון, אז יכול להיות שנחזור לזה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: במידה מסוימת אני מבין את רצונו של חבר-הכנסת יהלום.

שאול יהלום: אני עומד לנסוע לגבול הצפון כדי להסביר את עמדת המפד"ל ואלף דברים.

שאול יהלום: האם מותר לי לישון בבית ההארחה בכפר בלום במשך שבוע ימים?

שאול יהלום: אם את לא קובעת רשימה, כל דבר זה קשר לבוחר.

אנה שניידר: אני לא אקבע לך את הרשימה כי תגיד לי שאתה הולך לעשות זאת, ובסך הכל תהיה עם רעייתך שבוע ימים בנופש.

אנה שניידר: אז מוטב לי לא להיכנס לענין ולתת לבוחר לשפוט אותך בדו"ח שיפורסם.

שאול יהלום: מי רואה את הדו"ח, צריך להיות עתונאי חרוץ ללכת לאינטרנט לחפש ולמצוא.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני כן חוזר לעתונאים, כי אתה יכול להקפיד שהדבר הזה של כפר בלום או הנסיעה ליוון זה יופי.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: עם מה אתה תתעמת?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: עם נקודת המבט של עתונאי שכן נכנס לדבר הזה ומה הוא אומר.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לכן אני חושב שרשימה מנחה היא כן חשובה.

שאול יהלום: בדיוק, זה מה שאני אומר.

שאול יהלום: אם הוועדה יושבת, לא נחרוג מעבר לסביר.

יוסי כץ: אני בעד רשימה מנחה, איך היא תשובץ, תחליטו אתם.

אנה שניידר: אולי אפשר להכניס הגדרה של קשר עם הציבור שזה לרבות הדברים שהיו ברשימה.

אנה שניידר: כלומר, לא רשימה סגורה אלא, וכיוצא באלה.

אנה שניידר: שאול יהלום: לרבות 12 הסעיפים האלה.

יוסי כץ: בסדר גמור.

מירי פרנקל-שור: אני לא רוצה להכניס את זה בהחלטה, אבל שיצא נוהל ואנחנו נכתוב בנוהל שאם לחבר הכנסת מתעוררת שאלה, נמשיך בנוהל הקיים, הוא יפנה לוועדה לבדיקת חוזים והיא תיתן את דעתה על כך, ומכסימום אנחנו נוסיף את זה אחר כך לנוהל.

יוסי כץ: אני רוצה שיהיה כתוב שהנוהל מעוגן.

מירי פרנקל-שור: אני לא רוצה להכניס אותו לקשר עם הציבור.

יוסי כץ: קיימנו בנושא הזה דיון של שעתיים וחצי, דנו ברצינות בכל סוגייה, לא התכוונו לבזבז את כספי הציבור, לא התכוונו להעניק לחברי הכנסת הקלות, רצינו לעשות סדר בדברים.

יוסי כץ: אנחנו נאשר את זה, ומחר הכותרת בעתון תהיה: חברי הכנסת ביטלו, בהצבעה של שני חברי כנסת בלבד, את המגבלות שהוטלו עליהם מזה עשור שנים, והם חופשיים להוציא את הכסף כפי שהם רוצים.

יוסי כץ: אז תחשבי עלינו.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: תנו לנו זמן לבוא עם הרשימה.

שאול יהלום: אני מציע את אותה רשימה שוועדת גל-נור צילמה, זאת הרשימה.

שאול יהלום: אפשר לכתוב שבמקרים כאלה ואחרים צריך לקבל את האישור של חשב הכנסת.

שאול יהלום: אני מציע להעתיק את הרשימה הזאת בנוהל שקיבלנו, זה מה שהיה עד היום, לא היה חריג.

שאול יהלום: תוסיפו שורה: מקרים שאינם מופיעים ברשימה צריכים לקבל אישור של אחת הוועדות שתקבעו או של החשב.

שאול יהלום: אבל שנוריד את המגבלה הזאת?

שאול יהלום: מה קרה לכם?

יוסי כץ: אני בעד להכניס את הרשימה אלא אם יבוא לכם רעיון מבריק אחר, תחזרו אלינו.

אנה שניידר: אנחנו רוצים לגמור את זה היום.

אנה שניידר: שאול יהלום: אז אני מבקש להכניס את הרשימה ואפשר להוסיף סעיף: מקרים שאינם כלולים ברשימה חייבים לקבל אישור של חשב הכנסת.

אנה שניידר: אז תקבלו החלטה פוזטיבית בהצבעה.

יוסי כץ: זו ההחלטה שלנו, לפי ההצעה הזו.

יוסי כץ: מי בעד?

יוסי כץ: מי נגד?

יוסי כץ: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים אין ההחלטה התקבלה

יוסי כץ: ההחלטה התקבלה עם כל השינויים שהוצעו.

יוסי כץ: ד.

יוסי כץ: מסגרת דיון להצעות אי-אמון בראש הממשלה

יוסי כץ: הסעיף הבא: מסגרת דיון להצעות אי-אמון בראש הממשלה.

יוסי כץ: סיעת מרצ וחבר-הכנסת קליינר הגישו ליושב ראש הכנסת הצעות להביע אי-אמון בראש הממשלה בשל: 1.

יוסי כץ: מדיניות הממשלה בנושא המדיני, החברתי והכלכלי; 2.

יוסי כץ: מדיניות ההבלגה נוכח ההסלמה בפיגועי הטרור.

יוסי כץ: ההצעות יידונו בישיבת הכנסת ביום שני, י"ד באייר התשס"א ( 7 במאי 2001).

יוסי כץ: ועדת הכנסת מתבקשת לקבוע מסגרת דיון.

יוסי כץ: אני מציע שמסגרת הזמן תהיה בדיוק כמו בפעם הקודמת.

יוסי כץ: סיעות ישראל אחת, הליכוד, ש"ס ומרצ – 10 דקות לסיעה עם אפשרות פיצול.

יוסי כץ: סיעת האיחוד הלאומי-ישראל ביתנו – 7 דקות לסיעה עם אפשרות פיצול.

יוסי כץ: סיעות בנות 4-6 חברים – 5 דקות לסיעה ללא אפשרות פיצול.

יוסי כץ: סיעות בנות 3 חברים – 4 דקות לסיעה ללא אפשרות פיצול.

יוסי כץ: סיעות בנות חבר אחד – 3 דקות לסיעה ללא אפשרות פיצול.

יוסי כץ: אני מעמיד זאת להצבעה.

יוסי כץ: מי בעד?

יוסי כץ: מי נגד?

יוסי כץ: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה התקבלה

יוסי כץ: ההצעה לקביעת מסגרת הזמן לדיון בהצעות אי-האמון בראש הממשלה, התקבלה.

יוסי כץ: ה.

יוסי כץ: פיצויי פיטורין לעוזרים פרלמנטריים

יוסי כץ: הסעיף האחרון שעל סדר היום: פיצויי פיטורין לעוזרים הפרלמנטריים.

יוסי כץ: עורכת הדין ארבל, בבקשה.

ארבל אסטרחן: לאחרונה התעוררו שתי בעיות בנוגע לעוזרים פרלמנטריים.

ארבל אסטרחן: כידוע עוזרים פרלמנטריים הם עובדים של חבר הכנסת, כשהמשכורת שלהם משתלמת באמצעות הכנסת.

ארבל אסטרחן: בעיה ראשונה התעוררה כאשר עוזר פרלמנטרי מבקש לעבור לחבר כנסת אחר.

ארבל אסטרחן: לכאורה, עם סיום עבודתו אצל חבר כנסת אחד נפסקים יחסי העבודה, הוא יקבל פיצויי פיטורין אם מגיעים לו, והוא עובר לחבר הכנסת האחר ומתחיל מהתחלה.

ארבל אסטרחן: הגיעה בקשה לחשבות הכנסת וללשכה המשפטית שיהיה רצף, זאת אומרת, ברגע שהעוזר הפרלמנטרי עובר לעבוד עם חבר-הכנסת אחר, לא יקבל פיצויי פיטורין, ישמור את הזכות הזאת לאחר שיסיים את העבודה עם חבר הכנסת האחר.

ארבל אסטרחן: תהיה לעוזר הפרלמנטרי הברירה לבחור האם לקבל את הפיצויים או לדחות קבלתם עד סיום עבודתו אצל חבר הכנסת האחר.

ארבל אסטרחן: זה הנושא הראשון שאנחנו מבקשים את אישור ועדת הכנסת.

יוסי כץ: מאושר.

ארבל אסטרחן: הנושא השני נוגע לעוזרים פרלמנטריים שהמשיכו לעבוד עם אותו חבר הכנסת והוא מונה לשר או לסגן שר.

ארבל אסטרחן: אני מדברת על העוזרים המקצועיים שעובדים לפי דירוג, הם ימשיכו לעבוד עם חבר הכנסת בהיותו שר או סגן שר, וכאשר יסיים תפקידו ויחזור להיות חבר כנסת, העוזר הפרלמנטרי יחזור להיות העוזר המינהלי שלו, באותה דרגה שבה הוא עבד קודם לכן, והוותק שהוא צבר במהלך השנים.

אנה שניידר: ומה עם הוותק שהוא צבר כשהוא עבד עם חבר הכנסת בממשלה?

אנה שניידר: הגיוני להכיר בוותק הזה, הוא היה עוזר פרלמנטרי רק במקרה הוא ישב בלשכה בהיות חבר הכנסת שר או סגן שר.

אריה האן: אנה צודקת, אנחנו גם מכירים בוותק של מי שהיה נהג, למשל, באיזה משרד.

אריה האן: אנחנו מצרפים את שנות הוותק שהוא רכש באותו משרד.

יוסי כץ: אני לא רואה שום בעיה ללכת לקראת העוזרים הפרלמנטריים בין אם הם עוברים מחבר כנסת לשר או סגן שר, בחזרה לכנסת, ובין אם הם עוברים מחבר כנסת אחד למשנהו.

יוסי כץ: צריכה להיות רציפות, זה אותו תפקיד, עם כל מה שמשתמע מכך.

יוסי כץ: מזכיר הכנסת אריה האן: מה שאנה הציעה מקובל.

שאול יהלום: אני מקבל את מה שמוצע.

יוסי כץ: אם כן, גם בקשה זו מאושרת.

יוסי כץ: לפני שנסיים, חבר-הכנסת יהלום מבקש להוסיף משהו בנושא הקודם.

שאול יהלום: ברשימה עליה דיברנו רבות בנושא קשר עם הציבור, בסעיף 12 כתוב: אירוח בכנסת.

שאול יהלום: אני מציע להוריד את המלה "בכנסת", ואת הכל נפתר.

יוסי כץ: בסדר.

יוסי כץ: אנה, מירי, שמעתן.

יוסי כץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.