ועדת הכנסת, כנסת 15, פרוטוקול מספר 136, 2000-11-21 10:30

סאלח טריף: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת בנושא ערעורים על החלטת יו"ר הכנסת והסגנים שלא לאשר הצעות דחופות לסדר היום.

סאלח טריף: חבר הכנסת טיבי אינו כאן, חבר הכנסת יעקב ליצמן.

יעקב ליצמן: זה הועבר לדיון מהיר, הנושא של שכר דירה.

סאלח טריף: החלטת היועץ המשפטי לממשלה לבטל את המכרז בשכונת "שחר" ברמת בית שמש ג', אולי תנמק מה הדחיפות של ההצעה?

יעקב ליצמן: היה מכרז ויש חברות שזכו במכרז ופתאום היועץ המשפטי ביטל את המכרז.

משה גפני: כמובן בגלל גזענות, בגלל שאלו שזכו במכרזים היו חרדים.

סאלח טריף: לא אמרתם ערבים?

משה גפני: היו דרוזים שזכו והוא ביטל את זה.

נעמי חזן: אני רוצה לומר כמה דברים, באופן יוצא דופן, נשיאות הכנסת אישרה אתמול 6 הצעות דחופות לסדר יום, כולל דיון אישי על פי סעיף 8 א, זה היה חיבור של שתי הצעות לסדר, או שתי סדרות של הצעות דחופות .

נעמי חזן: אישרנו גם נושאים אחרים דחופים ביותר.

נעמי חזן: הנושא הזה, אדוני היו"ר הוא נושא לשאילתא, הוא לא נושא להצעה דחופה.

משה גפני: אבל זו גזענות.

נעמי חזן: אני לא יודעת אם זה גזענות או לא.

משה גפני: זה בגלל שזה לא דרוזים זכו במכרז, אם זה היה נעשה על ערבים זה היה סעיף ראשון בסדר היום לפי סעיף 86.

משה גפני: חבר הכנסת מוסי רז היה מעלה את זה.

משה גפני: החרדים זכו במכרז אז היועץ המשפטי ביטל את המכרז, זה הכל, מאד פשוט.

נעמי חזן: אדוני היו"ר, אני אודה לך אם תגן עלי, עם כל הכבוד לחבר הכנסת גפני שנסער כרגע, אם זה כל כך דחוף וחמור, זה נושא לשאילתא בעל פה או לשאילתא, אבל יש כלים אחרים, זה לא נושא להצעה דחופה.

סאלח טריף: מי בעד לאשר את ערעורו של חבר הכנסת ליצמן הצבעה בעד: 3 נגד: 3 הערעור לא התקבל.

משה גפני: אם הם היו ערבים זה היה נושא להצעה דחופה.

סאלח טריף: חבר הכנסת גאגולה תסביר את הערעור שלך.

יצחק גאגולה: אדוני היו"ר, הגשתי בקשה לגבי הצעה דחופה בנושא לרגל המאורעות האחרונים כאשר מדינת ישראל נמצאת במצב לא רגיל.

יצחק גאגולה: אין לי בעיה עם הניצבים, כל אחד ואחד מהם זכויותיו עמו, אבל כמובן בתקופה הזו ראוי שמדינת ישראל תחשוב על מינוי יותר ענייני ולא מינויים בשביל לפצות אנשים שבאמת תרמו למדינה.

יצחק גאגולה: מצד שני, אלה גם אנשים שיכולים לתרום בתחום ההסברה ובאופן יותר ענייני.

יצחק גאגולה: לכן בקשתי הצעה דחופה בנושא הזה.

סאלח טריף: חברת הכנסת חזן, אלמנט הדחיפות קיים, השאלה למה לא אשרתם?

נעמי חזן: העניין הזה תלוי ועומד בפני בית המשפט הגבוה לצדק, כרגע יש עתירה של התנועה לאיכות השלטון.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת גאולה, אתה יחד עם התנועה לאיכות השלטון, סוף העולם.

יצחק גאגולה: זה כבוד לי שהם מצטרפים אלי.

משה גפני: לאור זה שהתנועה לאיכות השלטון הצטרפה לחבר הכנסת גאגולה, יש לאשר את זה.

נעמי חזן: אדוני יכול להגיש שאילתא מראש, ולקבל גם תשובה.

יצחק גאגולה: אני לא דן בנושא הזה, זכותם להעלות את הנושא הזה ולנמק.

נעמי חזן: הגשת שאילתא מראש או הצעה רגילה לסדר היום, אבל מבחינת הדחיפות, בהתחשב בעובדה שזה תלוי ועומד יש בכל זאת מגבלות.

יצחק גאגולה: אז אני אעלה את זה כהצעה רגילה.

סאלח טריף: מי בעד לאשר את הערעור?

סאלח טריף: הצבעה בעד: 2 נגד: 3 הערעור לא התקבל.

סאלח טריף: שונות רביזיה על החלטת הוועדה להקדים את הדיון בהצעת חוק יסוד: משק המדינה (תיקון – אי קבלת חוק התקציב)

סאלח טריף: יש נושא שאנחנו צריכים לפתור אותו, והוא הצעת החוק שהבאנו כאן, ההסכמה בעניין התוספת בוועדות לצורך מציאת פתרון לסיעת האיחוד הלאומי-ישראל ביתנו, אני מבקש לשחרר את הצעת החוק הזו, הצעת חוק הכנסת, מספר חברי ועדות בתקופת כהונתה של הכנסת ה- 15 התשס"א.

סאלח טריף: לשחרר את החוק בכל הקריאות מחובת הנחה.

סאלח טריף: מי בעד לאשר זאת: הצבעה בעד: רוב נגד: מיעוט ההצעה התקבלה.

שאול יהלום: יש לי הערה, מה זאת אומרת בכל הקריאות?

שאול יהלום: עוד לא שחררנו אותו בכלל?

שאול יהלום: אני רק רוצה להעיר הערה לנוהל, ושישמע מזכיר הכנסת שנמצא כן, אני בעד לשחרר כי קבלנו את ההצעה, אבל מבחינה נוהלית לא יתכן שלפני שזה שוחרר זה מופיע בסדר היום.

סאלח טריף: הערה במקומה

אריה האן: חבר הכנסת יהלום צודק, זו טעות שלנו, זה היה אתמול על סדר היום ושכחנו להסיר את זה.

סאלח טריף: טעויות קורות.

משה גפני: הצעה לסדר, אתמול היה בוועדה כמה נושאים שכבר נדונים בוועדה הרבה מאד זמן.

משה גפני: עכשיו אני מבין אדוני היו"ר שאתה נעלת את הישיבה.

סאלח טריף: אתה מדבר בנושא הרביזיות.

סאלח טריף: כי למנוע דיבורים מיותרים, הייתה הצעת חוק של חבר הכנסת לנגנטל, ועצרנו את ההצבעות באמצע.

משה גפני: היו הצבעות וזה אושר.

סאלח טריף: הייתה גם הצעת חוק של חבר הכנסת גפני.

סאלח טריף: שתי רביזיות, אני מבקש לקבוע שנוכל לקיים הצבעות על הרביזיות שהיו אתמול .

אופיר פינס-פז: זה לא על סדר היום של היום, הם לא התקיימו אתמול כי התקיימו נושאים אחרים שחבר הכנסת גפני חפץ ביקרם.

משה גפני: לא חפצתי ביקר שום דבר

אופיר פינס-פז: "אני חפצתי" ואתה נאלצת לבזבז שעתיים מזמנך.

סאלח טריף: הבנתי, אנחנו נעשה את זה מחר.

משה גפני: אני מבקש, לגבי הצעת החוק של חברי הכנסת עמיר פרץ, שאול יהלום שלי ושל עוד חברי כנסת.

משה גפני: ביקשנו לשחרר את זה מחובת הנחה, ועדת הכנסת אישרה את זה פה אחד מכיוון שזה היה יום רביעי, ועל פי התקנון זה היה צריך לעלות למלית הכנסת לדיון.

משה גפני: זה לה לדיון למליאת הכנסת, לאחר שזה עלה, חבר הכנסת פינס...

סאלח טריף: אני אגיד לך בדיוק מה קרה, דבר ראשון אישרנו את זה.

סאלח טריף: ..

משה גפני: פה אחד!

סאלח טריף: נניח, זה היה ביום שני.

משה גפני: יום רביעי

אתי בן- יוסף: ביום רביעי.

סאלח טריף: חבר הכנסת פינס התקשר ובא לכאן ואמר לי שהוא מבקש להסיר את הרביזיה להחלטה.

סאלח טריף: זו לא פעם ראשונה שמישהו עושה את זה ואנחנו מאפשרים לו.

סאלח טריף: זה היה לפני שסדר היום פורסם, לפני שעלה לסדר היום, הודעתי גם למנהלת הוועדה והיא אמרה שיא תדאג להודיע.

אתי בן-יוסף: עצרנו את המכתב ולא הגשנו למזכירות.

משה גפני: אני רוצה להגיד לך עכשיו את סדר הדברים, וגם את התקנון לפי מיטב הבנתי ולעניות דעתי.

משה גפני: הגשנו בקשה לשחרור מחובת הנחה מכיוון שרצינו שזה יידון ביום רביעי.

משה גפני: על פי הסעיף הזה שיאפשר לנו להביא את זה ביום רביעי, ונימקנו את הדחיפות.

משה גפני: ועדת הכנסת, ביום רביעי בבוקר קבלה פה אחד את עמדתנו.

משה גפני: היה כאן מזכיר הכנסת ביקשתי ממזכיר הכנסת, מכיוון שהייתה החלטה פה אחד, ללא שום ערעור, ומכיוון שסדר היום עומד להתחיל, ביקשתי שזה יופיע מיד בסדר היום.

משה גפני: אני מודה למזכיר שאכן נענה לבקשתי, הוא השתתף כאן בדיון, ראה את ההצבעה, והניח את זה על סדר יום.

משה גפני: פניתי ליועץ המשפטי של כנסת, ועל פי הנחיתו.

משה גפני: ..

סאלח טריף: פנית בהנחה שחבר הכנסת אופיר פינס הגיש את הערעור שלו לאחר שזה פורסם.

משה גפני: אבל זה פורסם כבר, הוא הגיש את הערעור אחרי שזה פורסם, זה הופיע בסדר היום.

אופיר פינס-פז: זה שזה פורסם זה נכון, אבל זה פורסם לדעתי שלא בדין.

משה גפני: זה בכלל לא רלוונטי מה שאתה אומר, אתה לא יוכל יותר להגיש רביזיה, אתה יכול רק לשלוח את מזכירות הכנסת.

משה גפני: ..

סאלח טריף: ואם זה פורסם, עדיין זה לא מכשיר את זה, זה בדיוק באותו קטע שהחוק הזה שחוקקנו עכשיו, זה בדיוק באותו קטע.

סאלח טריף: תהיה הצבעה נוספת.

משה גפני: לא הצבעה נוספת, אני מבקש את חוות דעת היועץ המשפטי.

סאלח טריף: אתה יודע שיש לך רוב

משה גפני: בשנה האחרונה נהייתי החסיד הכי גדול של בית המשפט והמשפטנים, אתם כל הזמן נגד.

שאול יהלום: והם טוענים שהם היחידים שיצילו אותך בסוף

אופיר פינס-פז: לכן אמרתי לך שאתה צריך להיות בעד חוקה, חוקה היא למיעוטים, אבל אתה אומר שעוד מעט תהיה רוב אז מה אתה צריך חוקה.

אופיר פינס-פז: גם אם אתה צודק, נאמר שאתה צודק, ושהרביזיה שלי שהוגשה לוועדת הכנסת אולי לא נמסרה למזכירות, או נמסרה והיה מאוחר מידי, מה זה משנה לגוף העניין?

אופיר פינס-פז: בגוף העניין במקרה הצעה החוק שהועלתה על סדר היום לא נדונה ולא הוצבעה.

אופיר פינס-פז: לא קרה שום אסון, לא נדונה ולא הוצבעה.

סאלח טריף: יש לו גם רוב בוועדת הכנסת

אופיר פינס-פז: אם כך אין מניעה לקיים את הרביזיה, אם זה יה אחרי מעשה, היה הוצבע נגמר.

משה גפני: חונכתי להבדיל בין קודש לחול, שהמילה הכתובה צריך לשמור אותה, אפיל אם היא לא נוחה לך לפעמים.

משה גפני: יש מילה כתובה, וזה תקנון הכנסת, ותקנון הכנסת אומר, מרגע שהחלטה הובאה, אי אפשר להגיש רביזיה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כל עוד לא הונחה.

אופיר פינס-פז: מאיפה אתה יודע מתי הגשתי את הרביזיה, אולי הגשתי לפני שהונחה?

משה גפני: אבל היא הונחה על שולחן הכנסת ביום רביעי.

משה גפני: אומר היועץ המשפטי של הכנסת במכתבו, במקרה הנדון.

משה גפני: ..

אופיר פינס-פז: פנית?

אופיר פינס-פז: אמרת עכשיו שאתה מתכוון לפנות לייעוץ המשפטי.

משה גפני: אמרתי שאני רוצה לדעת את דעתו.

משה גפני: פניתי מכיוון שלא הייתי אומר את זה אילולא הייתי פונה.

משה גפני: במקרה הנדון רואים את החלטת ועדת הכנסת לתת פטור מחובת הנחה להצעת החוק לפי סעיף 135 א' לתקון, כאילו הונחה על שולחן הכנסת מרגע שההחלטה הובאה לידיעת מזכירות הכנסת, זו עמדתו של היועץ המשפטי של הכנסת, זה תואם את התקנון, אתה חייב לכבד את התקנון, ואתה אינך יכול להגיש רביזיה, בגלל שזה מופיע בסדר היום.

אופיר פינס-פז: אבל אולי הגשתי את הרביזיה קודם.

סאלח טריף: אתה רוצה שאני אעביר את זה לוועדת פירושים?

סאלח טריף: תהיה הצבעה מחר

משה גפני: לא אכפת לי שתהיה הצבעה מחר, יש לי רוב.

משה גפני: בעיית הבעיות של הקואליציה הנוכחית שיו"ר הקואליציה לא שומר על התקנון, לי לא אכפת, יש לי רוב בוועדה, אבל תפקידו לשמור על התקנון.

משה גפני: אני רוצה לדעת מה דעתו של היועץ המשפטי של הכנסת, לפי מה שהוא פוסק אני אשנה בעיניים עצומות.

שאול יהלום: לחבר הכנסת פינס יש הצעת פשרה, הוא מציע שאין רביזיה ואתה עולה בשבוע הבא.

משה גפני: יום שני

אופיר פינס-פז: יום רביעי הבא.

משה גפני: לא.

משה גפני: יום שני.

אופיר פינס-פז: מה זה משנה לך?

משה גפני: משנה.

משה גפני: אני מסכים ליום שני.

אופיר פינס-פז: למה אתה סתם מקשה.

משה גפני: תאמין לי שזה לא סתם, זה לטובתך.

סאלח טריף: אנחנו נסכם את זה בינינו.

משה גפני: הגענו להסכמה שזה יעבור ביום שני.

משה גפני: רשות החברות הממשלתיות – מינוי דירקטורים

סאלח טריף: אנו עוברים לדיון בנושא רשות החברות הממשלתיות.

סאלח טריף: ביקשנו לדעת מה קורה עם מינויי דירקטורים בחברות הממשלתיות ובעיקר במה שאני ביקשתי וזה נתונים לגבי ביצוע החוק של מינוי דירקטורים דרוזים וגם ערבים.

סופה לנדבר: אני מצרפת גם את העולים.

מאיר שטרית: ומה עם מרוקאים?

מאיר שטרית: אתיופים?

מאיר שטרית: פרסים?

מאיר שטרית: מה אתם?

סאלח טריף: אני מבקש מזוהר שר לספר לנו מה המצב:

זוהר שר: המצב היום הוא שיש 10 דירקטורים ערבים.

סאלח טריף: אני מבקש להזכיר מה בקשנו לדעת, ביקשנו לקבל מושגים מה קורה, ביקשנו לדעת כמה דירקטורים חסרים היום, כמה דירקטורים מונו בששת החודשים האחרונים ובאיזה חלוקה.

מאיר שטרית: זה דיון מסגרת ברמת הצעה לסדר?

סאלח טריף: זה דיון שיזמתי בוועדה במסגרת סמכויות הוועדה.

משה גפני: זה לא רק סמכויות היו"ר, זו הייתה גם החלטת ועדה, הוועדה דנה על זה מסגרת הפיקוח על הממשלה.

זוהר שר: יש פה מכתב המונח על שולחנם של חברי הכנסת.

זוהר שר: בששת החודשים האחרונים, מונו כדירקטורים 78 נשים, אף אחת מהן אינה מקרב האוכלוסיה הערבית.

זוהר שר: ו- 136 גברים מתוכם 4 גברים מבני האוכלוסיה הערבת.

זוהר שר: החברות להם מונו ערבים בתקופה זו הן: החברה הממשלתית למדליות, עמידר...

סאלח טריף: ביקשתי חלוקה לדרוזים.

סאלח טריף: אין בכלל דרוזים.

אופיר פינס-פז: אז נכשלת קשה בתפקידך.

סאלח טריף: הייתה אישה ה בחברת חשמל והוציאו לנו, הייתה אישה מהנדסת ואפילו לא שמו במקומה אישה.

זוהר שר: יש כיום 14 מועמדים, ערבים כהגדרתם בחוק החברות הממשלתיות שזה מתייחס גם למוסלמים גם לנוצרים וגם לדרוזים.

סאלח טריף: ההערה הזו היא לא נכונה, כתוב בחוק ערבים ודרוזים.

סאלח טריף: לדרוזים יש סטטוס בחוק, לכן חבל שאין לי את הנתון הזה כאן.

זוהר שר: אין לי את הנתון הזה עכשיו.

זוהר שר: המצב רחוק מלשקף את מה שצריך להיות ולכן, הוועדה לבדיקת מינויים, על מנת להביא לשינוי המצב הזה, הכינה נוסח של מכתב, שיו"ר הוועדה השופט בדימוס יצחק רביבי שולח לשרים כאשר אין בדירקטוריון שרוצים למנות אליו, אין דירקטורים ערבים, אז נשלח המכתב הבא: "לכבוד שר__ הנני להביא לידיעתך כי בישיבת הוועדה מיום זה וזה, נדונה מועמדותו של הנ"ל להתמנות כדירקטור בחברה, הוועדה מצאה כי בהתאם להוראות חוק חברות הממשלתיות המועמד הנ"ל כשיר לכהן בתפקיד דירקטור בחברה, מצורף לזה כתב מינוי.

זוהר שר: בהזדמנות זו מבקשת הוועדה לשוב ולהסב את תשומת לבך לחובת הייצוג ההולם לבני שני המינים כקבוע בחוק ולחובת הייצוג ההולם לאוכלוסיה הערבית כפי שנקבעה בתיקון 11 לחוק החברות הממשלתיות מיום ה- 11 ל- 6 2000 וכן לאמור במכתביו של היועץ המשפטי.

זוהר שר: כיום מכהנים בדירקטוריון X גברים ו- X נשים, איש מהם אינו מקרב האוכלוסיה הערבית, ויוותר מקום פנוי אחד בלבד.

זוהר שר: מצב זה אינו עולה בקנה אחד עם החובות למתן ייצוג הולם כאמור להם, ובכך הוועדה יוצאת מהנחה כי המועמדים הבאים שיוצעו לה יבחרו באופן שייתן ביטוי הולם לייצוגם של שני המינים ושל האוכלוסיה הערבית כנדרש בחוק".

סאלח טריף: השאלה אם יש לוועדה מעמד שהיא לא מאשרת?

אופיר פינס-פז: לא.

אופיר פינס-פז: רביבי יכול לא לאשר.

סאלח טריף: הוא לא, הוא לא עושה את תפקידו.

זוהר שר: אין דרך אחרת.

סאלח טריף: המכתב הוא טוב לבג"צ אבל לא ל...

זוהר שר: אני מבקש את תשומת לבכם למכתב השני ששולחים אותו כאשר מכתב הראשון לא עוזר.

זוהר שר: במכתב השני, הסייפא שלו היא, כיום מכהנים כך וכך נשים, וכך וכך גברים איש מהם אינו מקרב האוכלוסיה הערבית, "עד להשגת ייצוג הולם כאמור, הוועדה תעכב כל דיון במינויים הבאים אלא אם כן יוצהר על ידי השר הממליץ כי לאחר נקיטה באמצעים סבירים לטובתם למועמדים כאמור לא ניתן בנסיבות העניין למנות בני מגזרים אלה לתפקיד".

סאלח טריף: המכתב היה ב- 12 ביולי אתה רוצה להגיד לי שמאז לא מינו דירקטורים?

סאלח טריף: זה משמעות המכתב.

זוהר שר: מונו, החוק נכנס לתוקפו מאוחר יותר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמה חברים ערבים יש בדירקטוריונים?

סאלח טריף: ארבעה

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ארבעה מונו עכשיו בחצי השנה האחרונה.

סאלח טריף: לא היו.

זוהר שר: יש עשרה דירקטורים ערבים מקרב אוכלוסית דירקטורים של 650, ויש 14 מועמים.

סאלח טריף: אני מבקש לדעת האם עצרו מינוי דירקטורים בחודשים האחרונים בגלל המכתב הזה?

סאלח טריף: מינו עכשיו בסיטונאות.

מאיר שטרית: תמיד לפני שממשלה נופלת ממהרים למנות.

סאלח טריף: זו שערורייה שאין כמותה, שופט בישראל, שאחראי על ועדה, אינו מיישם את לשון החוק.

שאול יהלום: מה אתה רוצה ממנו, תזמין את השופט לכאן.

סאלח טריף: הוא הנציג שלו, אני אזמין גם את השופט.

זוהר שר: אני רוצה להזכיר שגם בנושא הנשים, התהליך זה לקח זמן, פעלו בדיוק באותה שיטה עם מכתבים דומים למכתבים האלה פעלו בנושא הנשים.

זוהר שר: הייתה תקופת הבשלה מסוימת שבסופה הגענו היום למצב שבנושא הנשים יש כבר עשרות נשים.

סופה לנדבר: כמה מועמדים עולים חדשים היו?

זוהר שר: עדיין אין חוק שקובע.

זוהר שר: ..

סופה לנדבר: זה לא משנה, פסלתם לא רק עולה חדש אחד, אלא את כל העולים שהגישו מועמדות אתם פסלתם.

סופה לנדבר: אני חושבת שאם אין חוק אנחנו נחוקק אותו.

משה גפני: אבל השרים ממנים.

מאיר שטרית: אתם יכולים למנות אישה עולה ערביה

משה גפני: מה שבטוח שהיא לא תהיה חרדית.

סופה לנדבר: אם יש 650 דירקטורים ועולה חדש אחד זה בכלל לא מצחיק במדינה שקולטת עליה.

זוהר שר: זה לא מדויק שאין עולים חדשים.

סופה לנדבר: כמה יש?

זוהר שר: אין לנו נתונים, אנחנו לא ממיינים את הדירקטורים לפי עולים ולפי לא עולים.

סופה לנדבר: אז לפי מה?

סאלח טריף: זה השרים ממנים.

שאול יהלום: את רוצה להגיד שהשר שרנסקי לא מינה עולים חדשים?

שאול יהלום: הוא מינה רק ותיקים?

סופה לנדבר: אני מדברת על חברות ואני שואלת כמה יש?

שאול יהלום: אז אל תגידי אף לא עולה חדש.

שאול יהלום: הוא לא מינה ותיק אחד, כולם עולים חדשים.

סאלח טריף: כמה מינויים צריכים להיות עכשיו?

זוהר שר: צרפנו למכתב הזה רשימה מפורטת של מקומות פנוים בחברות, זה לא נמצא בכל העותקים אבל נמצא בידי היו"ר.

זוהר שר: זה הולך לפי משרדים ומונה את כל החברות ויש פה את כל האינפורמציה.

סאלח טריף: אני מבקש לקבל החלטה להביא לכאן לבירור את השופט האחראי שיש בסמכותו לעצור מדיניות של ממשלה, האם זה מקובל עליכם?

משה גפני: בוודאי

משה גפני: אני מבקש לזמן גם את נציג הממשלה בעניין הזה שהיא לא מופיעה וכל פעם שולחת את אחד הפקידים הנחמדים אבל למעשה לא אחד שממונה בפועל על משרד ראש הממשלה.

אליעזר זנדברג: יש על זה בדיוק הצעה לתקן את החוק

סאלח טריף: אם אני מגיע למצב שאני עושה בירורים כאלה, לקחו אישה דרוזית הייתה בחברת החשמל, הוציאו אותה ואפילו לא התביישו להגיד עם 12 מקומות פנויים, בואו ניקח מהנדסת אחרת.

משה גפני: מה הסיבה?

סאלח טריף: סיימה את תפקידה, אבל אפשר להביא מישהי במקומה, גונבים בלילה.

משה גפני: נראה לי שהם גונבים גם ביום.

סאלח טריף: תודה לך אדוני ואנחנו מבקשים למסור לשופט שאנו מבקשים לדעת מה הוא עשה ועושה בנדון.

זוהר שר: המכתבים הביאו לשינוי גדול עם הנשים.

משה גפני: כמה זמן יועץ משפטי בחברה ממשלתית יכול לכהן?

זוהר שר: זה משתנה, יש חברות גדולות וחברות קטנות.

זוהר שר: יש כל מיני סייגים בעניין הזה לכן התשובה פה היא לא פשוטה.

זוהר שר: אני יכול להגיד לך שזה לא חוק כמו שיש בנושא דירקטור שמקבל כתב מינוי.

זוהר שר: כתב המינוי על פי חוק החברות הממשלתיות הוא לשלוש שנים.

זוהר שר: אחרי שלוש שנים מגיע התאריך וזהו.

זוהר שר: יועץ משפטי לא מקבל כתב מינוי לשלוש שנים, ממנים אותו.

זוהר שר: הדירקטוריון ממנה אותו.

זוהר שר: יש מקרים שבהם יועצים משפטיים בחברות הגדולות כמו חברת החשמל, בנושאים שדורשים מומחיות מיוחדת שמכהנים לתקופות מאד ארוכות.

שאול יהלום: אף יועץ משפטי לא כיהן יותר מ- 120 שנה.

משה גפני: אלה שמתמנים לשלוש שנים עם הארכה לעוד שלוש שנים יכולים להתמנות הלאה גם כן?

זוהר שר: אם יש נסיבות שמצדיקות את זה ואם היועץ המשפטי הוא בכלל עובד החברה, יש הרבה שהם עובדי החברה.

סאלח טריף: אני מאד מודה לך.

סאלח טריף: הצעת חוק שכר חברי הכנסת, התש"ס – 1999 של ח"כ אבי יחזק

סאלח טריף: אל – הכנה לקריאה שניה ושלישית

סאלח טריף: אנו דנים עכשיו בהצעת חוק שכר חברי הכנסת, הצעתו של חבר הכנסת אבי יחזקאל, שעיכבו את ההצבעה עליה בגלל שחבר הכנסת שטרית, שהייתה לו חלופה, לא היה בארץ.

סאלח טריף: שתי ההצעות שהיו שם, זו של חבר הכנסת אבי יחזקאל מוציאה באופן סופי ומוחלט ואל חזור את סמכויות ההחלטה, וכנגדה יש את ההצעה של חבר הכנסת שטרית שמשאירה לוועדה את אפשרויות שיקול הדעת וההחלטה.

סאלח טריף: אלו שתי ההצעות.

ארבל אסטראחן: יש גם את ההצעה המקורית.

שאול יהלום: איך אפשר לקיים את ההצבעה בלי חבר הכנסת יחזקאל.

סאלח טריף: חיכיתי לו כל הזמן הזה והוא בדרך.

מאיר שטרית: הנדון הוא דיון בהצעת חוק של אבי יחזקאל שמציע להוציא את כל נושא שכר חברי הכנסת לוועדה חיצונית שההחלטה שלה סופית.

מאיר שטרית: על פי הצעתו של חבר הכנסת יחזקאל, תוקם ועדה ציבורית זו, הוועדה הציבורית רשאית לדון בשכר חברי הכנסת ובתנאים שלהם לקבוע את החלטותיה, והחלטותיה תהיינה סופיות לגבי חברי הכנסת.

מאיר שטרית: אני חושב שאין לקבל את ההצעה הזו ואסור לחברי הכנסת לברוח מהצורך להתעמת בקבלת החלטת כוועדת כנסת, כי זה הסמכות שלה, לגבי תנאי חברי הכנסת, לטוב ולרע.

סאלח טריף: אתה אומר, מי היה נותן לנו רכב?

מאיר שטרית: נשפוט טוב הציבור ישפוט אותנו טוב, נשפוט רע, הציבור ישפוט אותנו רע, אני לא מציע להתחמק מקבלת החלטה.

מאיר שטרית: יש סכנה גדולה בעתיד בעניין של הוצאת העניין לחלוטין מחוץ לאחריות הכנסת כי ועדה חיצונית יכולה להיות מצד אחד מאד מפלה לטוב ותציע תנאים משופרים שלא חשוב מה שלכנסת יש לומר בעניין, אנחנו נחטוף את הבוץ, ולהפך, יכולה להיות ועדה חיצונית שתחליט בצורה גורפת קיצונית שחברי הכנסת יצטרכו לשלם בשביל להיות חברי כנסת, אני כמובן מגזים, וגם אז אין לחברי הכנסת מה לומר.

מאיר שטרית: אני מעדיף, על פי הגרסה שאני מציע כאן, שהחלטות של אותה ועדה חיצונית תונחנה על שולחן הכנסת, תוך 14 יום מיום הנחה ההצעות, ועדת הכנסת תדון בהצעות הללו, ותקבל החלטה.

מאיר שטרית: ההחלטה יכולה להיות אחת מהשתיים, אם הוועדה מחליטה לאמץ את ההצעות, המצב הזה מחייב לאלתר.

מאיר שטרית: אם הוועדה מחליטה לא לאמץ את ההצעות, ההצעות חוזרות חזרה לוועדה ציבורית שיגישו המלצות אחרות.

מאיר שטרית: בשום מקרה אין מצב שבו הוועדה מחליטה סופית, ושוב, ההמלצות החוזרות של הוועדה חוזרות עוד פעם לוועדת הכנסת לצורך החלטה.

מאיר שטרית: אני חושב זו דרך מספיק מחייבת, חברי הכנסת שיושבים פה הם לא שודדים, ולא יושבים פה מטומטמים, ואני חושב ששיקול הדעת של חברי הכנסת בעניין הזה בהיותם חברי כנסת איננו פסול בעיקר שמסתמכים על החלטותיה של ועדה חיצונית.

מאיר שטרית: הפרקטיקה מלמדת שבמקרים, בשנים האחרונות לפחות, המלצות של הוועדות החיצוניות התקבלו בוועדת כנסת במלואן.

מאיר שטרית: להזכירכם ועדת רוזן-צבי ולאחרונה ועדת גלנור, אף על פי שחלק מאתנו לא היה מרוצה מחלק מהמצב לא שם ולא כאן.

מאיר שטרית: התקבלו ההמלצות במלואן.

מאיר שטרית: מרגע שאנו מוציאים את הדיון בכל ענייני השכר לוועדה חיצונית, הוועדה הממליצה את המלצותיה מביאה אותם לוועדת הכנסת, לדעתי ועדת הכנסת לא יכולה להתחמק מאחריות של לקבל החלטה.

מאיר שטרית: אנחנו לא יכולים להתחבא אחרי מישהו.

מאיר שטרית: אני חושב שהסמכות הזו צריכה להישאר בידי הכנסת, אסור להוציא אותה מידי הכנסת.

סאלח טריף: אתה יודע שההצעה שלך למעשה מעקרת את ההצעה של חבר הכנסת יחזקאל מתוכן.

מאיר שטרית: אני חושב שההצעה שלו מעקרת את הכנסת מתוכן.

מאיר שטרית: ההצעה שלי משאירה את המצב בעינו, הצעת החוק שלו יכולה לעבור במתכונתה הנוכחית, קמה ועדה חיצונית תמליץ את המלצותיה, ההמלצות הסופיות יתקבלו בוועדה, הוגן מספיק.

מאיר שטרית: למה אני צריך לתת לוועדה חיצונית להחליט?

מאיר שטרית: ואם הם יחליטו לתת לי שכר של 100,000 שקל לחודש, או שתקום סערה ציבורית לבטל את הוועדה הציבורית.

מאיר שטרית: או הפוך, יחליטו ששכר חברי הכנסת יהיה 1000 שקל.

מאיר שטרית: אני מציע לשמור על איזון מסוים.

סאלח טריף: לאור הנוכחות ה"מדהימה" של עיתונאים בדיון בעניין הזה האם זה משום שחלקם כבר חוששים מהחלטות של ועדות ציבוריות, כי ההשפעה של חברי הכנסת יותר גדולה מאשר ועדה ציבורית שתחליט החלטה.

מאיר שטרית: אני לא חושש לעמוד עם ההחלטות של ועדת הכנסת ולעמוד על החלטות שאני תומך בהם ציבורית פומבית, ולא חששתי אף פעם.

מאיר שטרית: אני חושב שזה הגון ונכון שחברי הכנסת יעמדו אחרי החלטות ולא יתחבאו אחרי אף אחד.

מאיר שטרית: אנחנו לא יושבים לקבוע לעצמנו את השכר, זה בוטל.

מאיר שטרית: החוק הזה גם מבטל את זה סופית כי זה הועבר לוועדה חיצונית, אבל החלטות צריכות להיות הגיוניות, אני חושב ששומה על חברי הכנסת לשקול באורח הגיוני האם ההחלטות של הוועדה סבירות או בלתי סבירות לטוב ולרע, אני לא רוצה להתחמק מהאחריות הזו.

מאיר שטרית: אין לי שום חשש ושום בעיה לשבת בוועדה הזו כיושב קבוע הרבה מאד שנים ולקבל החלטה לאמץ או לא לאמץ.

יהושע שופמן: עשינו בדיקה השוואתית ובהרבה מדינות יש ועדות ציבוריות, כמעט ולא מצאנו מקרה של החלטה מחייבת, תמיד לפרלמנט יש את המילה האחרונה, בכל הפרלמנטים שבדקנו.

סיגל קוגוט: יש לו אחריות כוללת לתקציב מדינה.

צבי ענבר: אני רוצה להוסיף רק הערה אחת, שנוכח סעיף 7 בהצעת החוק, אז אין בעיה להביא את זה להחלטת הכנסת מפני שבין כך ובין כך, לא חברי אותה כנסת יהנו מקבלת ההמלצות רק חברי הכנסת שאחרי, לכן אין בעיה.

סאלח טריף: זה היה הנימוק כשבג"צ פסק על עניין מענק ההסתגלות שקבלו חברי הכנסת.

מאיר שטרית: היועץ המשפטי מחזק עוד יותר את דעתי.

סאלח טריף: אנחנו מבקשים לקבל החלטה בוועדה להביא חוק למליאה וחיכינו להצבעה על שתי הגרסאות עד שחבר הכנסת שטרית יגיע מחו"ל, ועכשיו חבר הכנסת יחזקאל איננו, הוא צריך להגיע.

משה גפני: יש לי שאלה לפני שחבר הכנסת יחזקאל מגיע, למה לא להניח על שולחן הכנסת כמה גרסאות של הוועדה ושחברי הכנסת יחליטו.

סאלח טריף: למה כן להניח?

סאלח טריף: אנחנו צריכים לקבל החלטה, למה אנחנו צריכים להביא את זה למליאה?

סאלח טריף: אנחנו דנים בחוק הזה.

מאיר שטרית: סעיף 7 אומר שהמלצות ועדה ציבורית יחולו רק על הכנסת לאחר מכן, זאת אומרת שאלה שיושבים בוועדת הכנסת ומאמצים את ההחלטות או לא מאמצים, זה לא חל עליהם, זה חל על הכנסת הבאה.

מאיר שטרית: חבר הכנסת שטרית אומר שבכל מקרה אנחנו מוציאים את זה לוועדה ציבורית לקבל ממנה המלצות ובסוף אנחנו נוטלים את האחריות להחליט על העניינים האלה.

מאיר שטרית: הוא מבקש שכל הנושא ימשיך להיות נדון בוועדת ציבוריות, במה שקשור לשכרנו, אבל אנחנו אלה שבסוף נקבל את ההחלטה.

מאיר שטרית: כך גם ברוב הפרלמנטים בעולם.

חיים כץ: בייחוד שלא רוצים לשמוע אותנו.

סאלח טריף: חבר הכנסת שטרית, הופעת בפני ועדת אלוני אחרי החלטת הוועדה?

מאיר שטרית: הם לא הזמינו אותי.

סאלח טריף: הם אמרו שהם הזמינו אותך.

מאיר שטרית: הזמינו אותי ולא באתי?

מאיר שטרית: אין דבר כזה.

חיים כץ: הם החליטו שהם לא שומעים אף חבר כנסת.

סאלח טריף: פנינו אליהם והם אמרו שהם יקבלו שהוא ייצג אותנו בעניין מענקי הסתגלות.

סאלח טריף: אני רוצה להצביע.

שאול יהלום: אי אפשר בלי חבר הכנסת יחזקאל זה לא הוגן.

סאלח טריף: אני מתעכב כדי שיגיע, הוא בחוץ, דנו בעניין הזה, חבר הכנסת שטרית הביא את הגרסה שלו, חיכינו לך כדי שנצביע.

סאלח טריף: דברו על מכלול העניין שאתה מבקש להכניס את העניין לשיקול דעת של ועדה ציבורית והוא אומר שוועדה ציבורית תדון בכל מקרה וההחלטה תהיה של ועדת הכנסת.

סאלח טריף: במילא מה שיתקבל יהיה לכנסת שאחרי כן.

אברהם יחזקאל: אני חושב שחבר הכנסת שטרית מתכון לטוב ואני מעריך את דעתו אבל משמעת החוק לי הייתה להוציא את כל העניין, כולל הסופיות מידי חברי הכנסת החוצה לוועדה ציבורית שתהיה קשובה גם לציבור וגם לחברי הכנסת.

אברהם יחזקאל: אם הכוונה היא להחזיר בתום התהליך בצורה כלשהי לכנסת, אז מה הועיל החוק שלי?

אברהם יחזקאל: אם הכוונה לתת תהליך האומר בסופו של דבר סופיות ההחלטה, אחרי דיון אחרי ערעור, זה בדיוק מה שעשית בפרקטיקה בוועדה שלך.

אברהם יחזקאל: לכן אני חושב שכוונת המחוקק, ואני הצעתי את הצעת החוק, היא להעמיד את זה לידי כך שהתהליך הסופי יהיה בידי ועדה חיצונית ציבורית.

סאלח טריף: אומר לך המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, שבהשוואה לפרלמנטים בעולם, אין כמעט מקרה דומה שפרלמנטים לוקחים אחריות על תקציבי מדינה והם גם מחליטים בעניין הזה.

חיים כץ: בפרלמנטים בעולם לכל חבר כנסת יש את אותו סוג חדר.

סאלח טריף: אתה עדיין בטירונות.

סאלח טריף: האם יש שאלות לחברי הכנסת לפני שאנחנו מצביעים?

חיים כץ: אומר חבר הכנסת יחזקאל, מאחר והוא מכיר את חברי הכנסת, במחשבה שניה, הוא אומר שיש חברי כנסת שבשביל להיראות יפה הם יוותרו על הכל.

חיים כץ: הוא אומר , אני לא רוצה שיוותרו, אני רוצה שחבר כנסת יתפרנס בכבוד ויקבל את מה שמגיע לו.

חיים כץ: אני רואה מה קורה כשמעלים אחת את שכר החכי"ם, כולם רצים בתור לתקשורת ואומרים שהם מוותרים, מופיעים בתקשורת, והם לא יכולים לוותר וזה נגמר.

חיים כץ: אני אומר שחבר הכנסת יחזקאל חברי, לא רוצה שירוצו חברי הכנסת לתקשורות ויגידו אני מוותר, בשביל זה תהיה ועדה ותחליט מה מגיע לי בשביל להתפרנס.

חיים כץ: מגיע לי, טוב, לא מגיע לי, לא מגיע, אבל שאני לא אקבל את מה שמגיע לי בגלל שחברי כנסת ירצו להיראות יפה, את זה הוא רוצה למנוע.

אליעזר זנדברג: קודם כל אני רוצה להגיד שאני ויתרתי קודם.

אליעזר זנדברג: בהצהרות של היום שאחרי, עם כל אלה שעומדים בתור, בחיים לא הלכתי לדברים האלה כי זה נראה לי דבר מגוחך.

אליעזר זנדברג: לגופו של עניין, יש שתי גרסאות, ההצעה המקורית של חבר הכנסת שטרית, כפי שתיאר אותה היום, היא הצעה משופרת יותר שלדעתי עולה בקנה אחד עם כל הצרכים, גם של חבר הכנסת יחזקאל.

אליעזר זנדברג: אני מפנה את זה לחבר הכנסת יחזקאל למחשבה, הכוונה היא שיש הצעה אחת שאומרת תחליט הוועדה ראה וקדש וההצעה השניה אומרת שיש דיאלוג בין הוועדה לכנסת כאשר הכנסת לא יכולה לשבור את הצעתה של הוועדה, לכל היותר היא יכולה לא לקבל את ההצעה והיא חוזרת לוועדה.

אליעזר זנדברג: מה שאומר חבר הכנסת שטרית היום זה לא מה שהוא אמר לפני חודש, כי אני זוכר שלפני חודש היה ביטול וזהו.

אליעזר זנדברג: פה מדובר על סוג של דיאלוג, השאלה אם לא כדאי לשקול את זה כדרך של ביניים?

מאיר שטרית: אתה בכל זאת משיג בחוק דבר חשוב.

מאיר שטרית: לפי המצב , עם לא משנים כלום, ועדת הכנסת קובעת את שכר הכנסת.

מאיר שטרית: זה מצב לא רצוי, החוק שלך משנה את זה, אתה אומר שתקום ועדה חיצונית שתדון, תקבל את כל השיקולים, תביא המלצות, אבל כנסת לא יכולה להתחמק מלקבוע את שכרה לטוב ולרע.

מאיר שטרית: יכולות להיות החלטות קיצוניות לשני הצדדים לטובה על ידי הוועדה ולרעה.

סאלח טריף: אפשר להעביר גם את נושא הסרת החסינות לידי הוועדה החיצונית.

מאיר שטרית: סעיף 7 אומר שהחלטות אלה בנושא שכר יחולו רק מהכנסת הבא, זאת אומרת חברי כנסת שיושבים היום בכנסת לא יודעים מי יהיה הלאה, החלטתם תהיה אובייקטיבית ואין שום בושה בקבלת החלטה בענייני שכר, להפך, זו חובתם של חברי הפרלמנט להחליט ולא הפוך.

חיים כץ: אומר חבר הכנסת יחזק

חיים כץ: אל שבאופן יוצא מהכלל חלק ניכר מחברי הכנסת יודעים שיהיו בכנסת הבאה.

יולי יואל אדלשטיין: שתי הערות קצרות.

יולי יואל אדלשטיין: הכוונה ברורה גם בהצעתו של חבר הכנסת יחזקאל שהיא מאד הגיונית וגם בהצעתו של חבר הכנסת שטרית, רק אני אומר שוב, באותה לשון, לתשומת הלב, תופעת ה"צדיקים" שמיד רצים לתקשורת לספר עד כמה שהם מוותרים ולמחרת אף אחד לא מוותר, אז אני אומר שאת התופעה הזו אנחנו לא נמנע גם על ידי ועדה ציבורית.

יולי יואל אדלשטיין: ועדה ציבורית תחליט, ואז יופיעו ה"צדיקים" ויגידו תודה לא צריך.

יולי יואל אדלשטיין: כלומר זה לא חשוב להחלטת ועדת הכנסת.

אליעזר זנדברג: לזה ההצעה של חבר הכנסת יחזקאל תביא לסוף, וההצעה של חבר הכנסת שטרית תביא לפעילות.

יולי יואל אדלשטיין: למהות העניין, אני רוצה לומר לך אדוני היו"ר, שמבחינת התהליך זה מאד מסוכן, מה שמדבר אל לבי זה מה שאומר חבר הכנסת שטרית שאנחנו צריכים גם לדעת לקחת אחריות כי התהליך שתיארתם אותו, הוא לא בנושא שכר, אחר כך לא בנושא חסינות ואחר כך לא בנושא של אחריות על תקציב מדינה.

יולי יואל אדלשטיין: למה אותי תמיד מאשימים שאני סוחב לעולים, והוא תמיד סוחב לעובדים, וחבר הכנסת יהלום סוחב להתנחלויות, אז גם את זה נעביר לגוף חיצוני שיחליט.

יולי יואל אדלשטיין: יש פה התפרקות של הכנסת מכל אחריות, צריך לדעת שגם אם מחר יכתבו משהו לא נעים בתקשורת, אתה האחראי ואתה הקובע.

שאול יהלום: יש מהות ויש דעת קהל, אין לי ספק שבעולם הפרסומי שלנו גם דעת הקהל תשחק משחק.

שאול יהלום: אני אומר לחבר הכנסת שטרית אם ההצעה שלך יכולה לקבל מובן שבכל מקרה זה צריך לבוא לוועדה.

שאול יהלום: תסביר לי מה אתה מתכוון שאתה אומר, או תכריע ועדת הכנסת בעניין.

שאול יהלום: החליטה ועדת הכנסת לדחות את המלצת הוועדה הציבורית, מה קורה?

שאול יהלום: ביטל תוסב ההמלצה של הועדה הציבורית לדיון מחודש למתן המלצה נוספת.

מאיר שטרית: ואז זה יחזור שוב לוועדה.

שאול יהלום: אם אתה מוחק את "או תחליט את ועדת הכנסת" אז יש לזה הגיון, בסוף אתה תחליט לבד אבל קודם אתה לא יכול להחליט לפני שהוועדה הציבורית דנה פעם שניה בהערות שלך.

מאיר שטרית: אני מסכים עם זה.

שאול יהלום: אבל זה לא כתוב.

סאלח טריף: חבר הכנסת יהלום אומר שהוא לא רוצה שוועדת הכנסת תחליף את הוועדה הציבורית אבל ההחלטה הסופית היא שלה.

מאיר שטרית: אני רוצה לראות אם הבנתי נכון את חבר הכנסת יהלום.

מאיר שטרית: אתה אומר שבהמלצה הראשונה של הוועדה הציבורית אתה רוצה שוועדת הכנסת תהיה מוסמכת להחליט אחת משתיים, לקבל את ההחלטות של הועדה הציבורית או להחזיר לוועדה.

מאיר שטרית: אתה אומר שאתה לא רוצה שוועדת הכנסת תגיד אנחנו מקבלים את סעיפים 1-3 ואת 4 לא.

מאיר שטרית: אתה אומר שבכל מקרה, אחרי ההמלצה הראשונה, אם לא קבלנו את ההמלצות כמו שהן, יוחזרו לוועדה ציבורית.

שאול יהלום: עם ההערות שלנו.

מאיר שטרית: הוועדה הציבורית תחזיר את זה לכנסת ואז הכנסת תחליט סופית, אני מסכים.

סאלח טריף: אז צריך להשמיט שם "או".

סיגל קוגוט: ועדת הכנסת תוכל להחזיר אז זה פעם נוספת.

שאול יהלום: כמה שהיא רוצה.

שאול יהלום: היא יכולה להחזיר 1000 פעמים אבל היא חייבת פעם אחת.

שאול יהלום: זה יכול להיות דו שיח בלי סוף אבל פעם אחת לפחות היא חייבת.

אברהם יחזקאל: דבר ראשון אני לא מאלה שהצעתי לוותר על שכרי.

אברהם יחזקאל: דבר שני אני עושה הפרדה בין מהות לבין תקשורת.

אברהם יחזקאל: לדעתי בעניין המהותי זה ההבדל במה שאתה אומר.

אברהם יחזקאל: בעניינים של פרסונות ומה שקשור בנו אנחנו לא צריכים לעסוק לא בשכר לא בהטבות ולא בחסינות, זו דעתי האישית מאידך, בתקציב ובדברים שקשורים במהויות אז כן, זו חובתי.

אברהם יחזקאל: אז כשמישהו אומר לי שזה מתחיל בדיון אישי על תנאיו של חבר הכנסת יחזקאל, ומסתיים בדיון על תקציב הביטחון.

אברהם יחזקאל: לדעתי בעניין מהותי, חברי כנסת לא צריכים לעסוק בתנאי עבודתם.

אברהם יחזקאל: אני גם טוען, כמו שאמר חבר הכנסת חיים כץ, שאם תהיה ועדה ראויה מבינה עניינית ואובייקטיבית, אפילו התנאים שלנו יהיו יותר טובים.

אברהם יחזקאל: לכן אל תרמזו לי שהצעת החוק נועדה למצוא חן בעיני התקשורת, בטח שהיא תמצא חן אבל זה חלק מהעניין.

אברהם יחזקאל: במהות אתם צריכים להסכים לכך שאתם לא עוסקים לא בחסינות שלכם, הסרתי פה חסינות לעצמי וזה היה מחזה משפיל עד אין קץ, לדעתי מי שמבקש היום להסיר חסינות, שזה יהיה אוטומט.

אברהם יחזקאל: הדבר השני זה שכר חברי כנסת והתנאים שלהם.

אברהם יחזקאל: נשארים התקציב, עניינים מדיניים, כל הדברים המהותיים.

אברהם יחזקאל: אני מאמין שבאת להיות חבר כנסת לא בגלל המשכורת.

מאיר שטרית: אבל אנחנו לא מסכימים לזה, זה עניין.

סאלח טריף: הוא לא בא בגלל המשכורת אבל הוא גם לא בא בגלל שהוא לא יכול לחיות אתה.

אברהם יחזקאל: לכן אני מאמין שזו תהיה ועדה מספיק טובה שתקבע שכר ראוי.

אברהם יחזקאל: נקודה נוספת, אני חושב שהדיאלוג שאתם מציירים פה הוא דיאלוג שעלול לפגוע בנו תדמיתית ציבורית ועניינית.

אברהם יחזקאל: מה זה להחזיר 1000 פעם לוועדה ציבורית ולהעיר על הסעיפים.

אברהם יחזקאל: להפך, זה חמור יותר ממה שהוא הציע.

מאיר שטרית: הוא הציע פעם אחת.

אברהם יחזקאל: לא , הוא הציע אין ספור פעמים.

שאול יהלום: היא חייבת פעם אחת.

אברהם יחזקאל: אבל לא מונע פעם שניה שלישית ורביעית.

שאול יהלום: למה לא דו שיח?

אברהם יחזקאל: אז זה מה שיהיה.

אברהם יחזקאל: לכן אני רוצה למנוע את הדו שיח הזה עם הוועדה.

אברהם יחזקאל: על פי המודל שהציע חבר הכנסת זנדברג, הולכים בוועדה, באה הוועדה פעם אחת והוועדה היא הגורם הסופי המחליט.

אברהם יחזקאל: זה כל הסיפור, וזו הייתה כוונתי כמי שהגיש את הצעת החוק.

אברהם יחזקאל: להוציא מידינו את סופיות ההחלטה באשר לתנאינו ולדעתי להסיר את העניין הזה של שכר ותנאים, וגם חסינות, אם יהיה תלוי בי, החוק הבא הוא לא לגעת בסוגיית החסינות.

מאיר שטרית: אני מתנגד גם לזה וגם לזה.

אברהם יחזקאל: לכן אם תהיה פה הצבעה, אני מבקש ממך, לפני שתהיה הצבעה, אני מבקש להביא את זה לדיון סיעתי.

סאלח טריף: זה נקרא התייעצות סיעתית, המושג המאפשר דחיית הקץ להצבעה.

אברהם יחזקאל: אם תתקבל החלטה בניגוד לעמדתי, או שאמשוך את הגשת החוק הזו או שאמשוך את הצעת החוק שלי.

אברהם יחזקאל: לכן אני מבקש כרגע לשכנע את סיעת ישראל אחת ואת הסיעות האחרות שהעניין הזה של סופיות ההחלטה בידי ועדה ציבורית, זו המשמעות.

אליעזר זנדברג: אפשר לעשות את זה שתי גרסאות למליאה.

אברהם יחזקאל: יכול להיות שהאפשרות הבאה תהיה שתי גרסאות למליאה.

אברהם יחזקאל: אבל אני חושב שלהשאיר את ההחלטה בידי חברי הוועדה תהיה בעייתית, בשלב של מי שהציע את החוק.

סאלח טריף: אני מבקש למנוע דיון במליאה שיהיה מסר רע לציבור.

סאלח טריף: אני מבקש את הבנתכם לכך שנושא זה יוכרע כאן מסיבה פשוטה אחת שמי שיהיה במליאה לא תמיד יבין על מה התנהל הויכוח וכשמישהו מחברי הכנסת ישמע שמדברים על שכרו אז הוא לא ירצה לתת לאף אחד לקבוע את זה לו.

סאלח טריף: אני חושב שחבר הכנסת יחזקאל טועה מבחינה טקטית אם הוא רוצה לקבל את ההחלטה אם הוא חושב שבמליאה יהיה לו יותר סד.

סאלח טריף: לכן הייתי מבקש, אם כי זו החלטה של הוועדה, שהעניין הזה יוכרע כאן בכל מקרה.

סאלח טריף: אני חושב עשינו בכל זאת שיפור גדול.

סאלח טריף: ההצעה שלך עשתה שיפור גדול בטכניקה של קבלת החלטה בעניין שכר החכי"ם, יש שיפור גדול מהמצב הנוכחי, מקודם עשינו את זה בהתנדבות בהחלטה שלנו, עכשיו זה היה על פי חוק.

סאלח טריף: אבל זה לשיקול דעתך.

אברהם יחזקאל: קודם כל אני מודה לך על אנטנסיביות הדיונים על הנושא.

שאול יהלום: הוא רוצה לגמור את זה לפני הראשון בחודש שמשלמים משכורת.

אברהם יחזקאל: נקודה שניה, אני יודע מה תהיינה התוצאות, אני יודע את יכולתו והשפעתו המכריעה של חבר הכנסת שטרית ומכיוון שאני יודע שאני הולך לחוק שמבטל לי את האפשרות למשוך אחרי ההצבעה, אז אני כרגע רוצה סד ממקורות אחרים.

סאלח טריף: 100%, זה יש לך.

אברהם יחזקאל: אבל יכול להיות שהסד יהיה תוך כדי דיון בסיעת ישראל אחת החוצה, או תוך כדי דיון במליאת הכנסת החוצה, כי אם פה יהיו חמישה אנשים נגדי, אני מעדיף שיהיו 120 נגדי ואני אהיה הצדיק בדורו.

אברהם יחזקאל: אז בואו נעשה את הבלאגן במליאה, כי אם אתם נותנים לי להפסיד בשקט בחדרי חדרים, אני מעדיף להפסיד במליאה כי זה יהיה כבר קבל עם.

יולי יואל אדלשטיין: יש שני פירושים סותרים לגבי איש צדיק בדורותיו.

משה גפני: אז מה אתה מציע?

משה גפני: לערוך שתי גרסאות?

סאלח טריף: הוא מבקש התייעצות סיעתית.

אליעזר זנדברג: אני חושב שאנחנו לא צריכים להגיע לידי התייעצות סיעתית, אם הם מבקשים לדחות לעוד ישיבה אחת, אז אפילו לא צריכים את הטכניקה הזו.

אברהם יחזקאל: אני כרגע רוצה לעשות הסלמה במאבק להביא את זה להתייעצות סיעתית.

אליעזר זנדברג: דבר שני, זו קריאה שניה שלישית, לכן למעשה מי שמציג את החוק זה יו"ר הוועדה או מי הוא נותן לו לעשות את המלאכה, והמסתייגים מדברים.

אליעזר זנדברג: אני מתכוון להערה של יו"ר שאם בסוף יהיו פה שתי גרסאות יתנו ליו"ר נוסחה של כל גרסה ורק היו"ר יתייחס לשתי הגרסאות, זה לא יהיה דיון רחב.

אברהם יחזקאל: או שאפשר להביא את הצעת החוק שלי, ואת ההסתייגות שלו, או את הצעת החוק הקודמת שלו עם הסתייגות שלי.

אליעזר זנדברג: להערכתי זה מה שיהיה בכל מקרה כי אחד מכם יהיה מסתייג אם הצעתו לא תתקבל.

אברהם יחזקאל: כמציע פרטי, האם ההמרה שלי, אני יכול למשוך את החוק כל זמן.

אברהם יחזקאל: ..

צבי ענבר: עד גמר הדיון בוועד.

אברהם יחזקאל: גם אחרי הצבעה?

סאלח טריף: לא אחרי הצבעה שלישית, רק אחרי הצבעה שני.

צבי ענבר: עד גמר הדיון בוועדה, נגמר הדיון בוועדה, אתה לא יכול למשוך, לא נגמר הדיון בוועדה, אתה יכול למשוך.

אליעזר זנדברג: אבל אתה יכול לעשות רביזיה ואז אם מאשרים אותה, אתה יכול למשוך לפני הצבעה.

אברהם יחזקאל: האם גמר דיון כולל הצבעה?

אליעזר זנדברג: אם יש רביזיה אז מצביעים שוב, ואז...

אברהם יחזקאל: האם גמר דיון זה אומר גם הצבעה?

צבי ענבר: ברגע שהוועדה סיימה את הדיון והצביעה ואמרה אז עכשיו אנחנו מצביעים על הבאת נוסח הזה של החוק לקריאה שלישית, מי בעד?

צבי ענבר: אושר, באותו רגע אתה לא יכול

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מצביעים על הנוסח שמביאים לקריאה שניה למליאה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: תיקון לסעיף 11 לחוק חסינות חברי הכנסת בנושא שירותי טלפון ודואר

סאלח טריף: הנושא הבא, תיקון לסעיף 11 לחוק חסינות חברי הכנסת בנושא שירותי טלפון.

ארבל אסטראחן: ועדת גלנור נתנה המלצות שונות בנושא של טלפונים פקסים עיתונים וקבלת פרסומים רשמיים על ידי חברי הכנסת.

ארבל אסטראחן: בזמנו הכנו נוסח של הצעת חוק שבדיעבד התברר שהדרך שבה הצענו לעשות לא הייתה כל כך מוצלחת ולכן, מה שכרגע מונח לפניכם זו הצעה לתיקון חוק חסינות חברי הכנסת שבסעיף 11 בו מוסדר היום כל הנושא של טלפונים ושירותי תקשורת ודואר לחברי הכנסת ואנו מציעים לתקן אותו בהתאם להמלצות ועדת גלנור.

ארבל אסטראחן: היתרון פה זה שהקביעות הספציפיות יוצאות מהחוק ויועברו להחלטת ועדת הכנסת.

ארבל אסטראחן: מצורפת גם נוסח הצעה של החלטת ועדת הכנסת שמאמצת באופן פרטני את המלצות ועדת גלנור.

ארבל אסטראחן: מבחינת הנוסח עצמו, חוק החסינות היום הוא בסעיף 11 שקובע היום שירותי טלפון ודואר.

ארבל אסטראחן: אנחנו מציעים שכותרת השוליים תהיה שירותי תקשורת ועיתונים.

ארבל אסטראחן: הסעיף הראשון של החוק, סעיף קטן (א) בסעיף 11, קובע שחברי כנסת זכאי לטלפון והרשות המוסמכת תתקינו בזכות קדימה על פני אדם אחר.

ארבל אסטראחן: צריך להזכיר שחוק חסינות חברי הכנסת הוא משנת 51 ויש בו כמה הוראות קצת אנרכרוניסטיות, אז קבענו את הכלל שחבר הכנסת זכאי לשירותי בזק לרבות קבלת ציוד קצה למשתמשים כפי שתקבע ועדת הכנסת.

ארבל אסטראחן: החוק קובע את העקרונות הכלליים שבעצם זה מה שקראתי עכשיו, שוועדת הכנסת היא זו שתקבע את השירותים שלהם יהיה זכאי חבר הכנסת, ההחלטה, שתכף נעבור אליה, היא זו שמפרטת את השירותים, קו טלפון, וכו'.

ארבל אסטראחן: יש סעיף חדש שהתווסף לסעיף 11 ואומר שחבר הכנסת זכאי למנוי על עיתונים המודפסים בישראל.

מאיר שטרית: החוק מבהיר לפי מה מקבלים את ההחלטות האלה.

ארבל אסטראחן: החוק מסמיך את ועדת הכנסת לקבל את ההחלטות הספציפיות.

ארבל אסטראחן: בחוק כתוב שוועדת הכנסת תוכל לקבוע שירותי בזק שחבר הכנסת יהיה זכאי ואחר כך בהחלטה אנחנו אומרים למה הוא יהיה זכאי.

מאיר שטרית: למה שירותי בזק?

ארבל אסטראחן: כך זה מוגדר בחוק.

סיגל קוגוט: זה שירותי טלפונים זה לא חברת "בזק".

ארבל אסטראחן: סעיף נוסף שקובע שיהיה זכאי למנוי על עיתונים בכמות ובתנאים שתקבע ועדת הכנסת ובהחלטה המצורפת יש החלטה של שני עיתונים יומיים.

ארבל אסטראחן: גם המודפסים בישראל, החליטה בזמנו ועדת הכנסת להוסיף את התוספת הזו.

ארבל אסטראחן: סעיפים קטנים ב' ו- ג', היום חוק החסינות קובע שכל שיחת טלפון בינעירונית של חבר כנסת תהיה לה זכות בכורה.

מאיר שטרית: זה בזמנים שהייתה צנזורה והיו מאזינים לשיחות.

צבי ענבר: הסברת שמבטלים זכות מאד חשובה, זכות בכורה של חבר כנסת.

סאלח טריף: אנחנו שמחים על הביטול.

ארבל אסטראחן: החלטות ועדת הכנסת מכוח סעיף זה יפורסמו ברשומות.

ארבל אסטראחן: היום אין חובה לפרסם החלטות מכוח הסעיף הזה ברשות.

ארבל אסטראחן: סעיף נוסף שמוצע לתקן אותו בחוק החסינות זה סעיף 12, זה צריך להיות תיקון לסעיף לא החלפתו.

ארבל אסטראחן: היום הסעיף קובע שחבר כנסת זכאי לקבל חינם כל חומר פרסום, הסעיף הזה עורר הרבה מאד שאלות, מה זה כל חומר פרסום של הממשלה?

ארבל אסטראחן: בעבר היו החלטות של ועדת הכנסת, שאמרו שזה לא יכלול ספרי תרמיל, אנציקלופדיות, אלבומים, ספרי ילדים ונוער, אבל כל פעם מתעוררות שאלות.

ארבל אסטראחן: ועדת גלנור אמרה שהכוונה לתקן את הסעיף הזה ולקבוע שזה יהיה אך ורק פרסומים רשמיים.

סאלח טריף: באמת לא קבלנו מזמן ספרים.

ארבל אסטראחן: לכן מוצע שחבר הכנסת זכאי לקבל חינם את רשומות, פסקי דין של בית המשפט העליון, פרסומים רשמיים של הממשלה, וכן פרסומים של ההוצאה לאור של משרד הביטחון הנושאים אופי של פרסום רשמי.

ארבל אסטראחן: היום כתוב כל חומר פרסום של הממשלה, לכאורה זה כולל את כל הפרסומים של ההוצאה לאור במשרד הביטחון, וזו לא הייתה הכוונה.

ארבל אסטראחן: מוצע שאת התיקון הזה של שני הסעיפים לאשר לקריאה ראשונה מטעם הוועדה, ואפשר במקביל לראות את ההחלטה שבעצם אפשר יהיה לקבל אותה באופן סופי רק אחרי שהחוק יעבור קריאה שלישית.

סאלח טריף: הכוונה ברורה, שההחלטה תואמת את מה שאנו מדברים על החוק.

ארבל אסטראחן: מצורפת כאן ההחלה שדנו בה פה בוועדה, לגבי התקנת קו טלפון, שירותי הטלפון הנייד, יש רק שאלה אחת בעייתית שאני לא יודעת מה הוועדה החליטה בזמנו, ועדת גלנור הרי אמרה שלא יינתן קו נוסף לפקס.

סאלח טריף: כי אי אפשר.

ארבל אסטראחן: האם הכוונה היא שגם תממנו את התשלום השוטף?

סאלח טריף: כן.

ארבל אסטראחן: אז חבר כנסת יקבל שני קווים בביתו.

סאלח טריף: כן.

ארבל אסטראחן: שאלה נוספת, האם חבר הכנסת יכול להחליט כל חודש איזה קווים הוא רוצה שהכנסת תממן לו, או שבתחילת הכהונה הוא מחליט על שני קווים.

מאיר שטרית: הוא יכול לבחור את שני הקווים עם החשבונות הכי גדולים.

מאיר שטרית: צריך לקחת שני קווים שהוא יאמר זה טלפון וזה פקס.

טובי חכימיאן: הוא לא יכול בהתאם לחשבון להגיד כל חודש איזה קו.

שאול יהלום: מה זה 1(א)?

ארבל אסטראחן: היום קבוע שחבר כנסת זכאי להתקנת קן טלפון.

ארבל אסטראחן: הכוונה הייתה לקו טלפון רגיל.

שאול יהלום: מה זה משנה?

שאול יהלום: נניח הבן שלי התקין טלפון בדירה שלי אז לי כבר אסור?

שאול יהלום: חבר כנסת שאין בדירתו קו טלפון.

שאול יהלום: ..

סאלח טריף: למי אין קו טלפון בבית?

שאול יהלום: אם חבר כנסת זכאי לטלפון אז לכתוב את זה, מה זה שאין בדירתו קו טלפון?

סאלח טריף: אם יבוא לכאן חבר כנסת שאין לו טלפון בבית, אני מתקין לו על חשבוני, את יכולה לתקן את זה.

שאול יהלום: אני מציע לפשט, זכאי לשני קווים.

שאול יהלום: לא אכפת לי אם טלפן או פקסימיליה, אבל מה זה העניין שאין בדירתו קו טלפון?

מאיר שטרית: המשמעות היא פשוטה, הרי לי ולך, שאנחנו חברי כנסת, יש לנו טלפון, לא חשוב על חשבון מי, בעיקרון, על פי הסעיף הזה, כל חבר כנסת חדש שנכנס, רשאי לבקש מהכנסת אם אין לו טלפון להתקין על חשבון הכנסת קו בדירה שלו.

שאול יהלום: אז תכתוב כך, על חשבון הכנסת.

ארבל אסטראחן: זו הכוונה.

ארבל אסטראחן: בחוק המקורי משנת 51, היה כתוב שחבר הכנסת זכאי לטלפון בדירתו.

ארבל אסטראחן: מה שקורה בפועל בשנים האחרונות, שלחבר כנסת יש טלפון, הכנסת לא התקינה להם קו נוסף אלא מימנה את הקו.

ארבל אסטראחן: הכוונה היא שחבר כנסת שמגיע ויש לו רק קו טלפון, לא יתקינו לו עוד קו.

שאול יהלום: נבחרתי עכשיו לכנסת, אני נכנס לדירה חדשה, הבן שלי התקין לעצמו טלפון, את מסתכלת בדירה, יש קו טלפון אז את אומרת אני לא אחראית, אבל אני בכלל לא מתקשר בטלפון הזה, הוא לא משמש אותי.

מאיר שטרית: אבל זה לא טלפון שלך, זה טלפון של הבן.

שאול יהלום: אבל כתוב בדירתו.

מאיר שטרית: טלפון שרשום על שמך.

שאול יהלום: אז תכתוב את זה כך בבקשה.

שאול יהלום: שהקו יהיה על שמו, או שלא הותקן על חשבון הכנסת.

מאיר שטרית: אם יש לו ארבעה ילדים ולכל אחד יש קו נפרד, עדיין אין לו קו על שמו בדירה.

שאול יהלום: זה מה שאני אומר, ואת אומרת הוא לא יכול לבחור, סימן שיש שם עוד קווים, אז מה התועלת בעניין?

מאיר שטרית: שיהיה רשום שאין בדירתו קו טלפון הרשום על שמו.

צבי ענבר: בסדר, שאין בדירתו קו טלפון הרשום על שמו.

שאול יהלום: למה לא לפשט ולהגיד חבר כנסת רשאי לשני קווי טלפון, התקנה והחזקה, יודיע מראש מה המספרים, אלא אם כן הותקנו בעבר על חשבון הכנסת.

שאול יהלום: למה לסבך?

שאול יהלום: שלא בדירה, שלא רשום על שמו, אם זה רשום על שם אשתי אז מגיע לי?

טובי חכימיאן: זו בעיה כי אז הוא יעביר את הכל על שם הילדים ואנחנו ניתן לו קו.

שאול יהלום: לכן יותר פשוט זה שני קווים, ולשניים בלבד מגיע הכל.

שאול יהלום: למה צריך לסבך ולבלש על מה שיש לו בדירה.

ארבל אסטראחן: אתה מוסיף על מה שיש היום, היום חבר כנסת חדש שמגיע לא מקבל קו טלפון.

טובי חכימיאן: היה לנו מקרה עכשיו שהגיע חבר כנסת שקיבל על חשבוננו קו כי לא היה לו קו.

סאלח טריף: מה החלטנו בעניין הזה?

צבי ענבר: ההצעה שלנו הייתה כך, חבר כנסת שאין בדירתו קו טלפון הרשום על שמו, כי אם הוא אומר שקו הטלפון הוא על שם בנו ובנו מקבל את החשבונות והוא זה שמשלם ובספר הטלפונים זה רשום על שמו.

צבי ענבר: אז הוא אומר בצדק, וזה בסדר.

צבי ענבר: אבל פה חבר הכנסת יהלום רוצה דבר אחר, הוא אומר שחבר כנסת שמגיע לפה אפילו עם 7 טלפונים, ברגע שנבחר חבר כנסת הכנסת קונה לו עוד שני טלפונים אחד לפקס ואחד לטלפון.

שאול יהלום: זו זכותו.

צבי ענבר: ועל זה הוועדה צריכה להחליט.

צבי ענבר: כיוון שאין צורך להחליט בסוגיה הזו כעת אלא אך ורק בחוק, יונח החוק וכשיתקבל החוק ואם יהיה צורך לקבוע את ההחלטה על פי החוק, אז נחליט.

שאול יהלום: אני מדבר על ההחלטות, אני מציע לא לקרוא לזה רדיו טלפון נייד, אלא מכשיר רדיו סלולרי.

צבי ענבר: רט"נ זה המונח שנקבעו בחוקי מדינת ישראל, וזה צריך להיות תואם את חוק הבזק, וכל החקיקה סביב זה.

שאול יהלום: בסעיף 2 גם יהיה כתוב 2?

ארבל אסטראחן: כן.

שאול יהלום: עכשיו אני רוצה להעיר הערה שמובלעת כאן, אבל אני רוצה להעיר אותה.

שאול יהלום: בחוק שהתקבל כאן מבוטל סעיף של הנסיעות ברכב ציבורי לחברי הכנסת.

מאיר שטרית: יש לי לפני כן עוד עניין בקשר לטלפונים, היום בזק, ומחר אולי מקורות אחרים, בזק היום מספק קוויASDL וקווי ISDN שמסופקים מזמן, אלה קווים מהירים יותר מקו טלפון רגיל.

מאיר שטרית: דהיינו אם מתקינים קו ISDN כמו שמקובל יום בהרבה מאד מקומות, אז בקו זה אתה יכול באותו קו להתקין...

סאלח טריף: זה תשלום מיוחד?

מאיר שטרית: התקנת הקו עולה כסף, החזקת הקו טיפה יותר יקרה מטלפון רגיל אבל זה שונה לגמרי, הוא הרבה יותר מהיר לצורך גלישה באינטרנט.

מאיר שטרית: אתה יכול על אותו קו לחבר שני מכשירים ובו זמנית לדבר בשני מכשירים.

מאיר שטרית: למשל אם אתה מחובר למחשב אתה יכול לדבר בטלפון.

סאלח טריף: אני מציע להשאיר את זה לעניין ההחלטות, זה לא לחוק.

מאיר שטרית: עכשיו יש קו יותר חדש שנקרא ASDL זה קו טלפון הרבה יותר מהיר מהטלפון הרגיל שאם אתה מחבר אותו לאינטרנט אתה גולש פי 20 או 30 יותר מהר מקו טלפון רגיל זה הבדל של שמים וארץ.

מאיר שטרית: אין שום סיבה שחברי הכנסת יפגרו אחרי הטכנולוגיה.

שאול יהלום: מי אמר להם לפגר?

מאיר שטרית: המשמעות של זה גדולה מאד.

שאול יהלום: אני מציע לקבל החלטה פנימית של ועדת הכנסת שברור שנתעדכן בחידושי הטכנולוגיה כמו שתגיד על מכשיר טלפון נייד סלקום ולא אחר.

מאיר שטרית: אבל זה סותר את הסעיף הראשון בחוק.

מאיר שטרית: קח את חבר כנסת יהלום לדוגמא, יש לו קו טלפון על שמו, מחר הוא רוצה להתקין קו ASDL הקו הזה מחליף את קו הטלפון שלו בבית, אז יבקשו ממנו כסף, יגידו לו שלא משלמים לא.

שאול יהלום: אז זו תהיה החלטה של ועדת הכנסת.

סאלח טריף: בכל מקרה אתם תהיו שרים ותוכלו להשיג את זה, הבעיה זה אני.

שאול יהלום: אתה מדבר על הדברים הטובים אבל שוכחים שהרבה יותר נודניקים מתקשרים.

שאול יהלום: עכשיו אני עובר לעניין יותר רציני, אני רוצה לדון ברשותכם בנושא של זכות התחבורה ציבורית.

שאול יהלום: כאשר התקבלה זכות התחבורה הציבורית, וכל מי שרואה את נוסח החוק בסעיף בחוק, לא היה לזה קשר לזכות אחרת מחופש התנועה.

שאול יהלום: זה כתוב תחת הסעיף חופש התנועה.

שאול יהלום: שיקום כאן חבר כנסת ויגיד אם זו זכות, בייחוד אחרי שיש רכב צמוד, מי ישתמש ברכב ציבורי מבחינת הזכויות.

שאול יהלום: אבל, מה ההיגיון של הסעיף היה, שהרכב הציבורי לא מוניות ורכב פרטי, רכב ציבורי במדינת ישראל צריכים להביא את חבר הכנסת לכל מקום.

שאול יהלום: אני אתן דוגמא של הימים האחרונים, בימים האחרונים אם חבר כנסת רוצה לבקר ביהודה ושומרון, רכב פרטי לא נכנס לשם, רכב ציבורי מוגן נכנס לשם, כך קבעה מדינת ישראל ואפילו נקבעה סובסידיה לזה.

שאול יהלום: השאלה היא, האם חבר כנסת, שרוצה עכשיו דווקא להפגין מה עושה הצבא בכפר דרום, האם חובה על הקואופרטיבים הציבוריים ורכבת ישראל לקחת אותו לשם?

שאול יהלום: זה חופש התנועה, זה לא הכסף, זה לא שייך לזכות.

שאול יהלום: לכן אני חושב שהזכות הזו צריכה להישאר בחוק.

שאול יהלום: אני חושב שכל חברי הכנסת, אף אחד לא משתמש בזה לזכות, אף אחד לא נכנס לאוטובוס מבחינת החיסכון בכסף, נוסעים ברכב הפרטי וזה כבר לא עולה לנו כסף, כי זה דלק על חשבון המדינה.

שאול יהלום: אבל הזכות הזו, אם פתאום אתה צריך ויש הפגנה ויש אוטובוס, הוא צריך לקחת אותך למקום.

צבי ענבר: אבל ועדת גלנור המליצה לבטל את זה.

שאול יהלום: היא לא הבינה את המהות של העניין, הרי זה כל העניין של חבר הכנסת שטרית.

מאיר שטרית: תבדוק בפרוטוקול של הוועדה, אני אמרתי שאת זה לא צריכים לבטל.

סאלח טריף: אין לזה משמעות מיוחדת, המשמעות מאד מצומצמת.

סאלח טריף: יכול להיות שבעקבת ההחלטה הזו אני באמת ארצה לחסוך ואבוא ברכבת מג'וליס.

מאיר שטרית: הרכבת תגיע בסוף לכל מקום, לא תהיה ברירה, זה עניין של זמן, אם הממשלה הייתה עובדת על זה מזמן היו זזים עם הרכבת.

שאול יהלום: אני מציע להשאיר את זה בחוק את חופש התנועה.

סאלח טריף: הייתי עושה את זה, אבל זו הייתה המלצה של ועדה ציבורית שהקמנו ואינני רוצה כל יום לכרסם בהמלצה הזו בהחלטה כזו או אחרת.

שאול יהלום: גם ועדת רוזן-צבי המליצה על זה והכנסת לא קבלה.

סאלח טריף: אני מודה שאין לזה משמעות כספית.

שאול יהלום: יש לזה משמעות רק של חופש התנועה.

סאלח טריף: וסייגנו את זה רק לחברי כנסת מכהנים ולא לשעבר.

טובי חכימיאן: זה נשאר גם לחברי כנסת לשעבר.

סאלח טריף: זה נשאר, סייגנו את זה לקיימים.

שאול יהלום: אז למה לא תשאיר את זה לקיימים?

שאול יהלום: הנוסח בחוק הוא שחובה עליהם להסיע אותם.

מאיר שטרית: אני בעד זה, ואני לא חושש לומר שני בעד שימוש בתחבורה ציבורית.

סאלח טריף: אנחנו רוצים לעודד את הנסיעה בתחבורה ציבורית.

סאלח טריף: אני מניח שהעניין לא קטנוני, אם מישהו רוצה לחסוך 20 ₪ והוא נוסע פעם בשנתיים ברכבת לצורך בחירות.

שאול יהלום: הוא חוסך למדינה בגלל שהוא לא לוקח דלק.

מאיר שטרית: הכנסת משלמת בנטו חצי ובברוטו שליש.

מאיר שטרית: ממה שעולה החזקת הרכב לחברי כנסת, זה הרי אבסורד.

סאלח טריף: ההצעה ברורה, אתם רוצים לאשר אותה.

מאיר שטרית: אני בעד.

סאלח טריף: אנחנו מבקשים לאשר את החוק הזה לקריאה ראשונה וההחלטות שיהיו לוועדת הכנסת בעקבות החוק, נצטרך לקבל החלטות מאוחר יותר.

סאלח טריף: מי בעד לאשר את זה לקריאה ראשונה?

סאלח טריף: הצבעה בעד: רוב נגד: מיעוט ההצעה אושרה.

שאול יהלום: כולל אי ביטול נסיעה תחבוה הציבורית.

ארבל אסטראחן: לא נוגעים בסעיף.

ארבל אסטראחן: הצעות לתיקון התקנון – הפיכת סעיפים זמניים לקבועים בתקנון (סעיפים 33א' ו- 97 א'), ושאילתות מהירות

סאלח טריף: אנו עוברים לנושא הבא, הפיכת סעיפים זמניים לקבועים בתקנון סעיפים 33 א' ו- 97 א' ושאילתות מהירות.

ארבל אסטראחן: מדובר בשלושה תיקונים לתקנון שהובאו בזמנו ביוזמת יו"ר הכנסת ויו"ר הוועדה ונקבעו לתקופה קצובה של חצי שנה, שניים מהסעיפים הספקנו להאריך בעוד חצי שנה.

סאלח טריף: כינוס ישיבה דחופה כמו שהיה אתמול .

ארבל אסטראחן: אני חושבת שזה לא הופעל אף פעם.

סאלח טריף: מדובר על 31 א' כינוס ישיבה דחופה, 33 א' נאומים בני דקה ו- 97א' העברת נושאים לוועדות.

סאלח טריף: אלו נושאים שלקחנו כפיילוט לתקופה מסוימת, הארכנו את המועד ומצאנו כי הם הצעות טובות, ואלו חידושים טובים שמועילים לעבודת הכנסת ואנו רוצים להפוך אותם לקבועים.

משה גפני: השאילתות עם ראש הממשלה, שאילתות לראש ממשלה.

סאלח טריף: זה היו"ר מבצע או לא מבצע, צריך לבדוק.

סאלח טריף: אני מבקש לאשר את העניין הזה לקבוע, מי בעד?

סאלח טריף: הצבעה בעד: רוב נגד: מיעוט ההצעה אושרה.

סאלח טריף: מה לגבי השאילתות המהירות.

ארבל אסטראחן: נדמה לי שלא יישמו אותם בפועל.

סאלח טריף: אני מבקש בעניין השאילתות המהירות לממשלה, נעשה את זה ביום אחר בישיבה אחרת, שנביא את הממשלה , את השר רמון, כדי להסיק מסקנות איך נוכל לייעל את זה.

סאלח טריף: מזכיר הכנסת מעביר אלינו בקשה למועדי פגרה, המלצת יו"ר הכנסת והסגנים למושב השלישי של הכנסת ה- 15 בהתאם לסעיף 27 ב' לתקנון הכנסת, להביא את זה לאישור.

סאלח טריף: המוצע הוא: מועדי פגרה למושב השלישי של הכנסת ה- 15 אוקטובר 2000 עד אוקטובר 2001.

סאלח טריף: כנס חורף נפתח ביום ראשון 29 באוקטובר עד ה- 25 במרץ 2001.

סאלח טריף: כנס הקיץ מה- 6 במאי ועד ה- 5 באוגוסט.

שאול יהלום: אני מבקש להעיר שתי הערות, במשך שנותיי כחבר כנסת היו מקובלים שני דברים, שהכנסת אינה יושבת אחרי 9 באב.

שאול יהלום: צריך לקצר בשבוע, זה נגמר ב- 29 ביולי.

סאלח טריף: כאשר מוצע פה ה- 5 באוגוסט.

אתי בן-יוסף: השאלה אם זה עומד במניין 10 חודשים מלאים.

משה גפני: הכנסת יכלה לצאת לפגרה היום כי הרי היא לא עושה שום דבר.

מאיר שטרית: ה- 29 ביולי זה בסדר גמור.

שאול יהלום: הדבר השני הוא חג השבועות מבחינת הקדושה של החג, יום אחרי החג זה נקרא איסרו חג, לכן אני מציע שבשבוע זה לא תהיה מליאה בשני שלישי.

מאיר שטרית: אתה מציע שני ושלישי חופש.

שאול יהלום: או שיהיה רביעי חמישי, או רק רביעי.

משה גפני: כל יום שהכנסת לא מתכנסת ברק לא נרדם בלילה.

סאלח טריף: אני מביא את ההצעה עם השינויים הבאים סיום כנס הקיץ ב- 29 ביולי במקום ה- 5 באוגוסט, אני לא בקי בתאריך העברי, ובחג שבועות הכנסת תתכנס ביום רביעי בלבד.

סאלח טריף: הצבעה בעד: רוב נגד: מיעוט ההצעה אושרה.

צבי ענבר: המעמד של ההחלטה שהנושא חוזר ליו"ר הכנסת משום שיו"ר הכנסת הוא שקובע את היום באישור הוועדה.

שאול יהלום: יש לי עוד הערה, פנו אלי ואמרו לי שכבר פנו אליך ושכבר כמה פעמים הבטחת לי להעלות את הנושא והוא לא עולה וזה מספר פעימות המונה לגמלאי חברי הכנסת.

שאול יהלום: סיכמנו שיהיה סביר, פעימות קבועות ולכולם בדרגה אחת, וקבענו את הגג.

סאלח טריף: בסדר, אתה חושב עלינו.

סאלח טריף: נדון בזה במועד אחר שיקבע.

סאלח טריף: תודה רבה לכולם.