ועדת הכנסת, כנסת 15, פרוטוקול מספר 112, 2000-07-11 10:00

סאלח טריף: אני פותח את ישיבת הוועדה.

סאלח טריף: חה"כ עסאם מחו'ל לא נמצא כאן, ולכן לא נדון בערעורו.

סאלח טריף: חה"כ אורלב מערער בנושא "התלהטות היצרים, סכנת האלימות וההסתה בעקבות הוויכוח המדיני".

סאלח טריף: זו למעשה אותה הצעה של חה"כ מח'ול.

אופיר פינס-פז: דיברנו על זה בנשיאות, ואמרנו שאם הנושאים האלה יאושרו, נכלול את שני הנושאים על ההסתה.

זבולון אורלב: נאמר לנו שהנושא לא אושר בנשיאות, כיוון שזה חלק אינטגרלי מהצעת האי אמון שקשורה לפסגה.

זבולון אורלב: אני הגשתי את הערעור עוד לפני הדיון, אבל אני יכול לומר בוודאות גם אחרי הדיון, שזה לא הנושא.

זבולון אורלב: הבעיה כרגע היא שיש עימותים בשטח בין פעילים, ויש אינטרס לכנסת לדון בנושא הזה, ולהוציא את כל הקיטור מעל במת הכנסת, ושלא תהיה אלימות בשטח.

זבולון אורלב: עובדה שהגישו את ההצעה הזאת גם מימין וגם משמאל, ואני חושב שזה דבר ראוי ונכון, וזה דבר דחוף מאוד, כי הוא מתרחש שעה שעה.

זבולון אורלב: גם הבוקר כתוב בעיתונים שיש איזה פעיל שנפצע אתמול בלילה.

גדעון עזרא: אני חושב שמה שנאמר פה מדוייק.

גדעון עזרא: אמרו שזה צריך להיות כלול בנושא האי אמון.

גדעון עזרא: אני לא חושב שזה בא לידי ביטוי בנושא האי אמון, אבל זה מה שנאמר בנשיאות.

גדעון עזרא: כחברי הנשיאות אנחנו לא יכולים להצביע בעד הערעור.

זבולון אורלב: רק הערה אחת – הנשיאות אתמול אישרה ארבעה נושאים, ובדרך כלל מאשרים חמישה ולפעמים גם שישה.

סאלח טריף: זה לא קשור.

זבולון אורלב: זו רק הערה.

סאלח טריף: מי בעד לאשר את ערעורו של חה"כ זבולון אורלב?

סאלח טריף: מי נגד?

סאלח טריף: מי נמנע?

סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – 3 הערעור לא נתקבל.

סאלח טריף: הערעור הבא הוא של חה"כ עזמי בשארה בנושא "הצרות תחומי השיפוט של הכפרים הערביים, במיוחד שני הכפרים עין מאהל ותרשיחא".

עזמי בשארה: שטחי שיפוט זה הנושא החם והחריף ביותר ביחסי האוכלוסיה הערבית עם המדינה.

עזמי בשארה: זה הנושא הדחוף ביותר.

עזמי בשארה: ביום שבת היינו בכפר, ו-1,500 תושבים העבירו מחאה.

עזמי בשארה: אני חושש שמשם הם יתחילו לעבור ויהיו עימותים.

עזמי בשארה: אני חושש מעימותים.

עזמי בשארה: הנושא של אדמות ושל הצרות תחומי השיפוט של שני הכפרים האלה הוא מאוד מאוד דחוף, וצריך להעלותו כמה שיותר מהר על במת הכנסת.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: היושב ראש אישר שאילתא דחופה בנושא הזה.

גדעון עזרא: אני חושב שזה נושא ראוי לשאילתא בעל פה ולדיון מהיר, אבל מאחר שמדובר בנושא פרטי, אני לא חושב שזה צריך להיות במליאה.

ראובן ריבלין: חה"כ כנען וחה"כ עסאם מח'ול הגישו הצעות רגילות לסדר היום בנושא הזה, באופן כללי.

ראובן ריבלין: הואיל שהנושא הזה עלה לפני שבוע, והגישו הצעות רגילות, הנשיאות החליטה לא להכנס לדיון הכללי, אלא לדיון הנקודתי, על ידי אישור של שאילתא בעל פה.

עזמי בשארה: מה איכפת לכם שזה יגיע לוועדת הפנים, שיבואו נציגי הכפרים?

סאלח טריף: יש אפשרות לעשות את זה בדיון מהיר בוועדה.

עזמי בשארה: אם כך, אני מסיר את הערעור.

סאלח טריף: אם כך, הנושא הולך לוועדת הפנים.

סאלח טריף: בקשת חה"כ רובי ריבלין להקדמת הדיון בהצעת חוק פרטית לפני קריאה טרומית

ראובן ריבלין: מדובר בהצעת חוק קבלת מימון בחירות ברשות המקומית (הוראת שעה), התש"ס-2000, שהגשנו בשם כל הרשויות המקומיות, וכל הרשימות מכל המפלגות באשר הן.

ראובן ריבלין: זה נוגע לעבודה, נוגע לליכוד, ולעוד סיעות רבות.

ראובן ריבלין: מדובר ברשימות שנפלו בין הכסאות מבחינת מימון מפלגות.

ראובן ריבלין: אנחנו הגשנו הצעת חוק שתתקן מיד את הנושא הזה, ומבקשים את השחרור מחובת הנחה.

סאלח טריף: מה עמדת הממשלה?

סיגל קוגוט: הממשלה מתנגדת לקיצור.

סיגל קוגוט: היתה הוראת שעה שנחקקה אחרי הבחירות ב-1998, נחקקה בכנסת בשלוש קריאות, ואפשרה לרשימות שלא הגישו בזמן את ההודעות לצרכי מימון, להגיש אותן באחור.

סיגל קוגוט: התנאי היה, וזה אותו תנאי שכבר ב-1994 הכנסת חוקקה אותו, אחרי הבחירות של 1993, שמי שכבר הגיש באחור ועושים לו טובה, שיקבל לפחות דו"ח חיובי ממבקר המדינה.

סיגל קוגוט: כלומר, מי שמגיש באחור דו"ח, רק אם הוא מקבל דו"ח חיובי ממבקר המדינה, יקבל את המימון.

סאלח טריף: מקבלים מקדמת מימון רק כהשלמה.

סיגל קוגוט: נכון, אבל במקרה הזה הרשימות האלה לא הגישו בזמן את ההודעות שלהן.

סיגל קוגוט: הוראת השעה אפשרה להן ב-1999 להגיש בקשה, וחלקן הגישו ב-1999 בקשה.

סיגל קוגוט: אלה לא היו כל כך הרבה סיעות, מסרו לי ממשרד הפנים, אם כי הם לא יכלו לשלוף את המספר המדוייק.

סיגל קוגוט: רוב הסיעות האלה קיבלו גם דו"ח חיובי ממבקר המדינה, וקיבלו את המימון.

סיגל קוגוט: ההצעה הזאת מבקשת שסיעות שלא קיבלו דו"ח חיובי ממבקר המדינה, בכל זאת יקבלו עכשיו מימון.

סיגל קוגוט: גם הגישו באחור, גם לא קיבלו ממבקר המדינה דו"ח חיובי, אלא דו"ח שלילי, ועכשיו, בדחיפות, אחרי שמדובר בבחירות של 1998, צריכים תוך יומיים מהר מהר לאשר את המימון, אחרי שהדו"ח היה שלילי.

סיגל קוגוט: לכן, הממשלה חושבת שלפחות זה צריך דיון בדרך הרגילה, וגם, אחרי שהכנסת כבר חוקקה את הוראת השעה, והכנסת חשבה שהתנאי צריך להיות דו"ח חיובי ממבקר המדינה, למה לעשות את זה?

סאלח טריף: עבדך הנאמן סבל פעם מהבעיה הזאת.

סאלח טריף: אני שואל אותך האם אנחנו צריכים לתת פרס למי שלא מגיע לו.

ראובן ריבלין: צריך לתת פרס רק למי שמגיע לו פרס.

ראובן ריבלין: יש כאן שתי שאלות, שאלה אחת מהותית, ושאלה אחת פרוצדורלית.

ראובן ריבלין: יש בסדום גם רשעים וגם צדיקים.

ראובן ריבלין: האם אנחנו נעניש את הצדיקים בגלל הרשעים?

ראובן ריבלין: כל מה שאנחנו אומרים כאן הוא שאנחנו מבקשים לשחרר מחובת הנחה.

ראובן ריבלין: בהצעת החוק הזאת נקבע שמי שיש לו דו"ח שלילי ממבקר המדינה, אינו רשאי להשתמש בחוק זה.

ראובן ריבלין: הממשלה לגופו של עניין יכולה להנחות אותנו.

סאלח טריף: לו היית עושה את זה בחוק, עכשיו הייתי מצביע אתך.

ראובן ריבלין: אני לא אחראי על החוק.

ראובן ריבלין: החוק נעשה בעצה אחת עם אנשי ועדת הבחירות המרכזית.

ראובן ריבלין: אנחנו רוצים להגן רק על אלה שמגיעה להם הגנה.

ראובן ריבלין: החוק הזה לא בא להגן על רשע וצדיק יחד, אלא רק על מי שמגיע לו.

ראובן ריבלין: מי שיש לו דו"ח שלילי לא יקבל.

ראובן ריבלין: כל מי שאין נגדו דו"ח שלילי, יקבל.

ראובן ריבלין: אני כבר אומר לך שכאשר נגיש את הצעת החוק, היא לא תוכל לעבור בלי המגבלה הזאת.

ראובן ריבלין: לכן אני מציע קודם כל להבחין בין שני דברים.

ראובן ריבלין: קודם כל, לא לומר שאנחנו באים להעניש את מי שמגיע לו.

סיגל קוגוט: כל מי שקיבל דו"ח חיובי, קיבל את הכסף.

ראובן ריבלין: יש אנשים שעוסקים בצרכי ציבור באמונה, ויש עליהם עיקולים.

ראובן ריבלין: יש אנשים, שהם ברשימות שנפלו בין הכסאות, ומתוך כך שהם לא עוסקים בחיי היומיום בנושאים הפוליטיים, יש נגדם אישית עיקולים, על הבית שלהם, על המכוניות שלהם, על לא עוול בכפם.

ראובן ריבלין: הם בסך הכל ניסו ללכת ברשימה מסויימת של אחת המפלגות הקיימות.

ראובן ריבלין: לכן, אני מבקש לראות בזה דחיפות, ולשחרר את זה מחובת הנחה, כי זו הצעה שהוגשה כדין, ובהתאם למסגרת, בתוך 48 שעות, על מנת לאפשר לאותם צדיקים לצאת מהמצוקה.

סאלח טריף: האם אדוני מתחייב בזה לפרוטוקול שבתיקון לחוק ייכתב שרק מי שיש לו דו"ח חיובי של מבקר המדינה, הוא זה שיכול לקבל?

ראובן ריבלין: נכון.

סאלח טריף: אם זה מקובל עליך, אני תומך בבקשה שלך, ומבקש שזה יתוקן ויוצהר במליאה, עם הצגת החוק.

ראובן ריבלין: או שיש לו אישור ממבקר המדינה, שלמרות הדו"ח הוא תיקן את הליקויים.

אליעזר זנדברג: לפי מה שהבנתי, אין כאלה אנשים, ואז נעשה חוק בשביל קבוצה לא קיימת.

סיגל קוגוט: נכון.

סיגל קוגוט: כל מי שקיבל דו"ח חיובי, קיבל את הכסף.

ראובן ריבלין: אם הם היו מגישים בזמן, הם היו מקבלים דו"ח חיובי.

סיגל קוגוט: הם הגישו באחור, בזכות הוראת השעה של 1999.

סאלח טריף: זה גם כולל חריגה מנוהלים של הקצבה.

ראובן ריבלין: אם מבקר המדינה יאמר שמותר לתת להם, יתנו להם.

ראובן ריבלין: באישור מבקר המדינה.

גדעון עזרא: חה"כ ריבלין, לדעתי, הגזמת בדרישה שלך.

גדעון עזרא: צריך שלא יפלו אותם לעומת אלה שקיבלו בהתחלה, שהגישו בזמן.

ראובן ריבלין: ובלבד שלא יפלו אותם, לעומת אלה שהגישו במועד, באישור מבקר המדינה.

סיגל קוגוט: הוראת השעה קבעה את התנאי של דו"ח חיובי של מבקר המדינה.

סיגל קוגוט: כל מי שהגיש דו"ח וקיבל דו"ח חיובי, קיבל את הכסף.

סיגל קוגוט: יש כמה רשויות שלא קיבלו דו"ח חיובי.

סיגל קוגוט: אין אף אחד שקיבל דו"ח חיובי ולא קיבל את הכסף.

ראובן ריבלין: אדוני היושב ראש, אני מסכים שנדון בזה בכובד ראש בוועדה המתאימה, אבל זה צריך לעלות למעלה.

ראובן ריבלין: אם זה לא יקבל רוב, הממשלה תביע את עמדתה.

סאלח טריף: אני מקבל את העמדה העקרונית שלך שזה יהיה כפוף לאישור מבקר המדינה, ובלבד שזה יוצהר במליאה בהצגת החוק, ויתוקן בוועדה.

ראובן ריבלין: הזעקה נזעקה ממספר רשימות, וזה לא מיוחד לימין או שמאל, ליהודים או ערבים.

ראובן ריבלין: יש סיעות שנמצאות היום במצוקה, שבה יש עליהם עיקולים על עיסוקם בצרכי ציבור.

ראובן ריבלין: אני מבקש לפטור מחובת הנחה.

ראובן ריבלין: אני בדעה שלא צריך לתת סעד לאדם שסטה מאותם דברים.

סאלח טריף: אדוני מתחייב לפרוטוקול בעניין הזה שהחוק יתוקן?

ראובן ריבלין: אני לא חבר בוועדת הפנים.

ראובן ריבלין: זעקו אליי אנשים ואמרו לי שהם ביקשו מאנשים בוועדת הפנים לעשות, אבל הם כנראה לא מכירים מספיק את ועדת הכנסת כדי לעשות את העניין הזה, ולכן ביקשו ממני שאני אהיה אותו בולדוזר שיביא את זה לדיון.

ראובן ריבלין: אני לא יודע מה הפרטים, אבל הם אומרים שהם צדיקים ולא רוצים להיות מופלים לרעה לעומת אלה שנתנו בזמן.

ראובן ריבלין: לגופו של עניין, אני לא יכול להתחייב בפני אדוני לדבר שיכול להיות שישים למכשלה את כל הצעת החוק.

ראובן ריבלין: הואיל שאני לא מכיר אותה, אני לא חוזר בי, אלא אני לא מתחייב, ואני חושב שצריך לשחרר מחובת הנחה.

ראובן ריבלין: הממשלה אומרת שהיא לא רוצה לתת להם יתרון.

סאלח טריף: הממשלה מציגה את עמדתה, ואתה מציג את עמדתך.

ראובן ריבלין: עמדתי היא זו, כפי שהיא באה לידי ביטוי בהצעת החוק שהוגשה לך, כי לא אני ניסחתי אותה.

ראובן ריבלין: ניסחו אותה עבורי, ואני משמש רק כלי בשבילם, על מנת להביא את זה בפני הציבור.

ראובן ריבלין: היה צריך לעשות את זה לפני כן, וראיתי שיותר זול לי לבקש את השחרור מחובת הנחה.

ראובן ריבלין: לגופו של עניין, באופן אישי, נראית לי עמדתו של אדוני, אבל אני לא רוצה להתחייב.

סאלח טריף: מכיוון שהייתי מעורה במשרד הפנים, גם כסגן שר, גם כיושב ראש ועדה, גם כראש רשות, אני אומר לך שזה לא תקין שניתן שחרור מהליך של חקיקה תקינה על דבר שהוא לא תקין לכאורה.

סאלח טריף: אני מרגיש לא טוב לתת הכשר למה שמבקר המדינה אמר עליו שהוא לא טוב.

סאלח טריף: אני רוצה שזה יהיה כפוף לעמדת מבקר המדינה.

ראובן ריבלין: אני חושב שכך צריך להיות.

ראובן ריבלין: חה"כ עזרא, האם זה צריך להיות כפוף לעמדת מבקר המדינה?

גדעון עזרא: אני מעורב קצת בזה, ובזה שהם מניחים ויש שחרור מחובת הנחה, אתה למעשה לא קובע עמדה עקרונית לגבי שום דבר.

גדעון עזרא: יש אנשים שהכיס מציק להם - -

סאלח טריף: לכן אנחנו רוצים לתת אפשרות.

סאלח טריף: אבל בהליך חקיקה רגיל, הממשלה בודקת, יושבת עם משרד הפנים.

גדעון עזרא: אני מציע שזה יהיה לפני סוף המושב, זה הכל.

סאלח טריף: אני מוכן שהעניין יבוא בשבוע הבא.

ראובן ריבלין: השבוע זה לא מועלה על שולחן הכנסת.

ראובן ריבלין: חה"כ עזרא, האם אפשר לומר: "ובאישור מבקר המדינה"?

גדעון עזרא: ובלבד שזה יהיה במושב הנוכחי.

אליעזר זנדברג: אני מבין שיש פה לחץ גדול בגלל עיקולים.

אליעזר זנדברג: השאלה היא אם אפשר להגיע לסוג של הבנה עם מבצע העיקולים, להמתין עם העיקולים, ובינתיים לא לגרום לנו ללכת במסלול הזה.

אליעזר זנדברג: זה מתחיל להזכיר את העניין של הצעות דחופות לסדר היום, שלימדו אותי שהמבחן הוא סכנת חיים, והיום אין בזה שום דבר מהדברים האלה.

אליעזר זנדברג: אני יכול להביא לך שורה של מקרים שבהם חייבים לעזור לאנשים, והאם אז תמיד נקצר את ה-45 יום?

סאלח טריף: מטריד אותי שזה כמו חוק עוקף מבקר המדינה.

אליעזר זנדברג: אם אפשר לעצור בינתיים את הצד המעשי של העיקולים, ונקיים את זה בדרך הרגילה, אולי זאת הדרך הנכונה.

סאלח טריף: אני מוכן שתבדקו את זה, ואני מוכן להביא את זה לסדר היום פעם נוספת מחר.

סאלח טריף: אני לא רוצה להצביע על משהו לא ראוי, ולכן תבדקו ונעלה את זה שוב.

סאלח טריף: המלצות הוועדה הציבורית לעניין משכורות ותשלומים אחרים שישולמו לנושאי משרה ברשויות השלטון בנושאים: 1.

סאלח טריף: מענק הסתגלות – הוראת שעה (תיקון).

סאלח טריף: 2.

סאלח טריף: מענק הסתגלות – תיקון סעיף 15א' לגמלאות.

סאלח טריף: 3.

סאלח טריף: יושב ראש הכנסת – דירת שרד וכיסוי הוצאות מיוחדות.

סאלח טריף: אנחנו עוברים לנושא הבא, של המלצות הוועדה הציבורית לענייין משכורות ותשלומים אחרים שישולמו לנושאי משרה ברשויות השלטון בנושא מענק הסתגלות.

ארבל אסטרחן: מדובר בהמלצות של ועדת אלוני של נושאים שוועדת הכנסת העבירה להמלצתה.

סאלח טריף: אני רוצה להזכיר לחברי הוועדה שאחרי שהקמנו את הוועדה הציבורית שמטפלת בשכר נושאי משרה ברשויות השלטון, כל נושא שקשור לעניין הזה העברנו, כולל נושאים בעייתיים שהיו בבג"ץ, למשל, מענק ההסתגלות שהיה.

ארבל אסטרחן: היתה התחייבות שנקבל כל דבר שהם יקבעו.

ארבל אסטרחן: הם נותנים פה המלצה, ואז הכנסת יכולה לדון ולשנות.

ארבל אסטרחן: הנושא הראשון הוא נושא מענק ההסתגלות.

ארבל אסטרחן: כיום קיימת הוראה בסעיף 15א', להפחתת גמלאות לחברי הכנסת, שאומרת שחבר כנסת לשעבר שכיהן מלוא תקופת כהונתה של כנסת אחת מלאה, ותנאים נוספים, יהיה זכאי למענק הסתגלות, בשיעור של ארבע פעמים המשכורת האחרונה.

ארבל אסטרחן: ההחלטה הזאת התקבלה בעקבות ועדת רוזן-צבי, והם דיברו שם במפורש על כך שיהיה צורך בכהונה מלאה.

ארבל אסטרחן: בשלהי הכנסת ה-14, כלומר, ב-31 במאי 1999, אחרי הבחירות, החליטה ועדת הכנסת כהוראת שעה, לקבוע שחברי כנסת שלא כיהנו תקופה מלאה, יהיו גם הם זכאים למענק ההסתגלות.

ארבל אסטרחן: כנגד ההחלטה הזאת הוגש מיד בג"ץ על ידי התנועה לאיכות השלטון, כי הם אמרו שנפלו בה הרבה פגמים, קודם כל שזה התקבל מיד אחרי הבחירות, כשוועדת הכנסת ידעה בדיוק מיהם ששת האנשים שעליהם ההחלטה תחול.

סאלח טריף: האנשים האלה השתתפו בדיון?

ארבל אסטרחן: הם אלה שדחפו להחלטה.

ארבל אסטרחן: הם השתתפו בדיון, אבל הם לא הצביעו.

ארבל אסטרחן: ואז הודיעה לנו פרקליטות המדינה שהם מאוד יתקשו להגן על ההחלטה הזאת.

ארבל אסטרחן: ואז יושב ראש הכנסת החליט להחזיר את ההחלטה לוועדת הכנסת.

ארבל אסטרחן: הוועדה החליטה להעביר את זה לוועדת אלוני.

ארבל אסטרחן: כעת אנחנו מקבלים את ההמלצות של ועדת אלוני, והוועדה ניסחה שתי המלצות.

ארבל אסטרחן: המלצה אחת אומרת לבטל את הוראת השעה מעיקרה, כלומר, מיום קבלתה, מה שאומר שששת חברי הכנסת שהיו זכאים, ששניים מהם, דרך אגב, לא לקחו את הכסף, יצטרכו להחזיר אותו.

ארבל אסטרחן: ההחלטה השניה מתקנת את סעיף 15א' העיקרי, ואומרת כמה דברים.

ארבל אסטרחן: קודם כל, אומרים שהזכות למענק הסתגלות תחול גם על חבר כנסת שכיהן תקופה מלאה, וגם אם הוא החל בתקופת ארבעת החודשים מיום תחילת כהונתה של הכנסת, כי הם אמרו שיש מקרים שבתחילת כנסת יש תחלופה של אנשים, למשל המקרה של חה"כ יובל שטייניץ, ואין סיבה לשלול מאנשים כאלה את מענק ההסתגלות אם הם יהיו זכאים לו.

ארבל אסטרחן: המלצה נוספת היא שהזכות למענק ההסתגלות לא תחול על חבר כנסת שחזר לכנסת תוך תקופה שאינה עולה על ארבעה חודשים.

ארבל אסטרחן: כלומר, אם חבר כנסת סיים את כהונתו, קיבל את המענק, וחזר תוך ארבעה חודשים, לא יהיה זכאי למענק, וגם לא יהיה זכאי לכך חבר כנסת שהתמנה לשר.

ארבל אסטרחן: הם אומרים שמי שקיבל מענק הסתגלות ואינו זכאי לכך, בגלל שחזר לכנסת, או הפך לשר, יצטרך להחזירו אותו במועד, בדרך שיורה חשב הכנסת.

ארבל אסטרחן: אלה ההחלטות לגבי מענק ההסתגלות.

סאלח טריף: דבר ראשון, לא סתם העברנו בקשות כאלה להחלטה של ועדה ציבורית בראשות שופט, כדי שלא נדון מחדש בהמלצות שלה, וכדי שנקבל את ההמלצות.

סאלח טריף: דבר שני, העניין הזה נדון בבג"ץ, ולדעתי זה לא היה תקין לו היינו מכריעים בעצמנו.

סאלח טריף: אני מציע שלא נקל ראש בהחלטות שאנחנו מקבלים, ועל כן אני מאוד ממליץ שנקבל את ההמלצות של ועדת אלוני.

אליעזר זנדברג: אנחנו הופכים להיות אוטומטיים בדברים האלה, כי ההחלטה העקרונית שלנו היתה שגוף חיצוני יקבע, אז לא נתערב ונפריע.

אליעזר זנדברג: יש נקודה אחת שאני רוצה להעלות, ואולי הטכניקה הנכונה היא להפנות את דבריי כאן אל אותו גוף חיצוני שישקול וידון בהם.

אליעזר זנדברג: ההגיון הוא הגיון נכון, שמי שנכנס לפה לחמישה-שישה חודשים, וקיבל משכורת, לא שינה את מהלך חייו בצורה דרמטית מספיק, כדי לקבל פיצוי.

אליעזר זנדברג: מצד שני, זה גם לא הוגן שאם אדם נכנס לכאן קצת יותר מאוחר, כי חבר כנסת אחר הודיע שהוא עוזב, והוא נמצא כאן ארבע שנים, לא ניתן לו את המענק הזה.

אליעזר זנדברג: אני שואל לגבי תקופת ביניים, למשל שנתיים.

אליעזר זנדברג: אם אדם יושב כאן שנתיים, הוא מתנתק ממעגל החיים הרגיל שלו.

אליעזר זנדברג: אם קבעו את העיקרון שהתנתקות ממעגל החיים שווה מענק הסתגלות, שזה מעין פיצויים, אני חושב שצריך להפנות שאלה לוועדה לקבוע מדרג, או לקבוע תחום ביניים בין התקופה המלאה, לבין מי שלא זכאי בכלל.

ארבל אסטרחן: הם דנו במדרג, והחליטו לא לאמץ את המדרג.

אלי בן-מנחם: זה לא הגיוני.

אליעזר זנדברג: באופן עקרוני, לדעתי, התקופה הזאת של שנתיים היא תקופה מהותית, שקשה לחזור אחריה אל מה שעשית.

אליעזר זנדברג: אדם שחוזר אחרי ארבע שנים או אחרי שנתיים, מצבו בשוק העסקי זהה, ולאחד יש אפשרות של ארבעה חודשים להתארגן, והשני צריך להתארגן מהיום למחר.

סאלח טריף: אני מציע שנעביר את השאלות הנכבדות שהעלית לדיון נוסף, ולגבי הנושא הזה, אני מציע לקבל את עמדתם.

אלי בן-מנחם: הייתי הרבה מאוד שנים יושב ראש ועד עובדים של הרבה מאוד עובדים, ולא ראיתי בשום מקום עבודה את מה שקורה פה בכנסת מהבחינה הזאת.

אלי בן-מנחם: יש מענק הסתגלות לאדם שעבד עד חמש שנים, עד עשר שנים, עד חמש עשרה שנה, זה הולך לפי תקופות.

אלי בן-מנחם: יש מדרג בכל מקום עבודה, בכל דבר.

אלי בן-מנחם: בדבריו של חה"כ זנדברג יש הרבה מאוד הגיון.

אלי בן-מנחם: בגלל דורון שמואלי שהיה ארבעה חודשים בכנסת, וקיבל את הארבעה חודשים, זה היה צורם מאוד ופוגע מאוד, אבל אם אדם נמצא רבע קדנציה, תנו לו רבע ממענק ההסתגלות, ואם הוא נמצא חצי, תנו לו חצי.

אלי בן-מנחם: צריך להיות דירוג בעניין הזה, ולפי מה שאני אומר עכשיו, דורון שמואלי לא היה מקבל כלום.

סאלח טריף: מה דעתך שנקיים על כך דיון כאן, ונעביר עמדה מגובשת לוועדה שתדון בזה?

אלי בן-מנחם: אין לי בעיה עם זה.

סאלח טריף: מי בעד לאשר את המלצות ועדת אלוני?

סאלח טריף: בעד – רוב

סאלח טריף: הוועדה החליטה לקבל את עמדת ועדת אלוני בעניין הקונקרטי.

ארבל אסטרחן: הנושא הנוסף נוגע לזכויות שונות של יושב ראש הכנסת.

ארבל אסטרחן: ועדת אלוני הגישה המלצות בעניין.

ארבל אסטרחן: הנושא הראשון נוגע לדירת השרד של יושב ראש הכנסת.

ארבל אסטרחן: כיום קובעת החלטת שכר חברי הכנסת בסעיף 6, שיושב ראש הכנסת זכאי לדירת שרד בירושלים.

ארבל אסטרחן: ההמלצה היא להוסיף לאותו סעיף, סעיף קטן, כפי שמונח בפניכם: "יושב ראש הכנסת שדירתו הפרטית באזור ירושלים משמשת גם כדירת שרד, זכאי למימון על ידי הכנסת של הוצאות האחזקה והניהול של הדירה, לרבות אמצעי מיגון כפי שייקבעו שירותי הבטחון, בסכום שלא יעלה על הסכום שהיה מוצא בידי הכנסת למימון הוצאות דירת השרד, על פי סעיף קטן (א)" – שזה הסעיף שקובע את הזכות לדירת שרד.

ארבל אסטרחן: הסעיף מאוד ברור, ואומר שיושב ראש כנסת שלא מקבל דירת שרד, בגלל שהוא גר בירושלים או באזור ירושלים, יקבל מימון מהכנסת להוצאות הדירה, כמו שהכנסת היתה משלמת עבור דירת שרד.

מאיר שטרית: ישלמו את המסים, את החשמל, וכו'?

ארבל אסטרחן: זאת שאלה טובה.

ארבל אסטרחן: זה לא כתוב בשום מקום.

ארבל אסטרחן: זאת אומרת, ההחלטה היום אומרת שהוא זכאי לדירת שרד בירושלים, ללא קביעת סכום.

מאיר שטרית: זה כולל ארנונה?

סאלח טריף: כן.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש ועדה של צבי ענבר בנושא.

סאלח טריף: יש הבדל בין דירת שרד של הכנסת, שבה כל ההוצאות חלות על הכנסת, לבין בית פרטי.

טובי חכימיאן: יש חוות דעת של צבי ענבר, שאומרת שאם הדירה היא דירה פרטית ומשמשת דירת שרד, ראה יושב ראש הכנסת לשעבר דן תיכון, אז לא יכולים לשלם את כל הארנונה, אלא רק את חלקה, לפי מפתח מסויים.

סאלח טריף: יש ועדה ציבורית שהמליצה משהו, ולכך אנחנו מתייחסים.

סאלח טריף: השאלה היא אם הם ממליצים כן לשלם את ההוצאות.

ארבל אסטרחן: הם לא מפרטים, ובכוונה הם לא עושים את זה.

ארבל אסטרחן: הם מגבילים את הסכום, שהוא לא יעלה על מה שהיה מוצא למימון דירת שרד.

מאיר שטרית: המשמעות של ההחלטה כפי שאת מקריאה אותה, היא שאם היו נותנים לו דירת שרד, היו משלמים את הארנונה, החשמל, המסים, וכו', וכך גם לגבי דירתו הפרטית אם היא משמשת כדירת שרד.

מאיר שטרית: ההגיון שבהחלטה של צבי ענבר, הוא שאם אדם גר בירושלים, ויש לו דירה פרטית שלו, גם אם הוא גר בדירת שרד, על הדירה הפרטית שלו הוא כן משלם ארנונה, או לחילופין, הוא משכיר אותה ומקבל הכנסה אחרת.

מאיר שטרית: לכן, אם מקובל עליכם, צריך שמה שחל בעבר לגבי יושב ראש הכנסת, לפי החלטתו של צבי ענבר, יחול גם בעתיד.

מאיר שטרית: כשדן תיכון גר בירושלים בדירתו הפרטית, ששמשה גם כדירת שרד, שילמו שליש מהוצאות הדירה, וזה הגיוני.

אליעזר זנדברג: התייחסו גם להתאמה של הדירה לדירת שרד?

ארבל אסטרחן: דיברו על אמצעי מיגון.

מאיר שטרית: אני לא מציע להרחיב את ההוצאות בעניין הזה.

ארבל אסטרחן: עו"ד אנה שניידר ישבה בוועדת אלוני, ואני יכולה לקרוא לה שתסביר בדיוק למה הם התכוונו.

סאלח טריף: בסדר.

סאלח טריף: אם הכנסת היתה מתחזקת דירת שרד, היא היתה משלמת את הכל.

מאיר שטרית: מדובר פה על יושב ראש כנסת שגר בירושלים, ובמקרה הזה, זה משנה את המצב, לעומת מי שהיה עוזב את ביתו ובא לדירת שרד בירושלים.

מאיר שטרית: מי שהיה עובר לירושלים, הכנסת היתה משלמת את ההוצאות במלואן, כי אתה עוזב את ביתך, ומשפחתך לא בהכרח עוזבת את ביתך.

מאיר שטרית: אבל אם אתה גר בירושלים, ממילא אתה גר בדירה, ולכן קבעו מפתח השתתפות.

מאיר שטרית: צבי ענבר קבע שכאשר היושב ראש ירושלמי, ישלמו לו שליש מההוצאות של הדירה.

טובי חכימיאן: אני לא זוכרת אם זה שליש.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: חוות הדעת היתה לפני תקופת דן תיכון, ולדעתי הרציונל שלו היה שהכנסת צריכה לשלם את כל ההוצאות הנובעות מהפיכת דירה פרטית לדירת שרד, פלוס השתתפות במסים.

מאיר שטרית: הכנסת צריכה לשלם את כל ההוצאות הנובעות מהפיכת דירתו הפרטית לדירת שרד, שזה מיגון, אזעקה, וכו', ובנוסף לזה, משלמים אחוז מסויים מההוצאות השוטפות.

סאלח טריף: זו עמדה טובה.

סאלח טריף: עו"ד אנה שניידר, בבקשה.

אנה שניידר: בדיונים בוועדה, לא נכנסו באופן מכוון לסכום שהכנסת צריכה לשאת בו.

אנה שניידר: גם בהחלטה המקורית שכתובה בחוברת, על זכאות לדירת שרד, לא נאמר מה זה כולל, לא לגבי נשיא המדינה, לא לגבי ראש הממשלה, ולא לגבי יושב ראש הכנסת.

אנה שניידר: ועדת אלוני לא מצאה לנכון להכנס לפרטים האלה, אלא הם אמרו שאם הכנסת תקבל את הגישה שמוצעת כאן, אז יכול להיות שוועדת הכנסת תקבע את הכללים, או שיהיה נוהל שיופעל על ידי החשבות של הכנסת באופן סביר.

אנה שניידר: הוועדה לא נכנסה לנקודה הזאת של הסכום.

סאלח טריף: אם היא לא נכנסה, נכון יהיה לקבל את חוות דעתו של היועץ המשפטי של הכנסת, ולאשר בהתאם לכך.

אנה שניידר: לדעתי, הארנונה צריכה להיות משולמת במלואה.

אנה שניידר: אני לא יודעת מה העמדה של היועץ המשפטי לכנסת, אבל אם מעמידים לרשות יושב ראש הכנסת דירת שרד, ודירת השרד הזאת שייכת בעצם למדינה, אז המדינה משלמת את הארנונה במלואה, ויושב ראש הכנסת לא צריך לשאת בזה.

סאלח טריף: חה"כ שטרית, אם מקובל עליך, נחכה ונראה מה צבי ענבר יגיד בעניין הזה.

מאיר שטרית: כן.

מוחמד ברכה: אני מציע לאשר את ההמלצות, ולבקש מהיועץ המשפטי לתת הבהרות או הנחיות ליישום.

אנה שניידר: היו תקופות שהועמדה דירת שרד?

סאלח טריף: כן, בתקופת שבח וייס ושלמה הלל.

אנה שניידר: צריך לבחון את מה שהיה אז.

מאיר שטרית: חוות הדעת של צבי ענבר ניתנה ביחס לשלמה הלל בזמנו.

סאלח טריף: מאחר שהיו דברים מעולם, אני רוצה להסתמך על מה שעשה אז צבי ענבר במקרה של שלמה הלל.

סאלח טריף: אנחנו בעניין הזה מבקשים לאשר את המלצות הוועדה, בכפוף לכך שיבוא היועץ המשפטי ויציג את העמדה לגבי הפרטים בהמשך.

סאלח טריף: מי בעד לאשר?

סאלח טריף: מי נגד?

סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – אין ההמלצות אושרו.

סאלח טריף: נושא נוסף הוא הוצאות לינה של יושב ראש הכנסת.

ארבל אסטרחן: היום יש החלטה לפיה הוצאות הלינה בירושלים של יושב ראש הכנסת שמקום מגוריו אינו בירושלים, ישולמו על ידי הכנסת, כל עוד אין לו דירת שרד בירושלים.

ארבל אסטרחן: הוועדה ממליצה להחליף את הסעיף הזה, ולקבוע שהוצאות לינה בבית מלון, לרבות שירותים נוספים הניתנים על ידי בית המלון, ישולמו על ידי הכנסת.

ארבל אסטרחן: עלו שתי אפשרויות – בירושלים, כל עוד אין לו דירת שרד בירושלים, או שדירתו הפרטית אינה משמשת גם כדירת שרד; מחוץ לירושלים, לצורך מילוי תפקידו.

סאלח טריף: אני מציע לאשר את זה.

סאלח טריף: מי בעד?

סאלח טריף: מי נגד?

סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – אין ההמלצה אושרה.

סאלח טריף: נושא נוסף הוא כיסוי הוצאות ארוח מחוץ לכנסת.

ארבל אסטרחן: ההחלטה האחרונה היא החלטה חדשה, שבאה לקבוע כיסוי הוצאות ארוח מחוץ לכנסת.

ארבל אסטרחן: ההחלטה אומרת שהכנסת תממן ליושב ראש הכנסת את מלוא ההוצאות שהוצאו על ארוח מחוץ לכנסת, וקובעת שני תנאים.

ארבל אסטרחן: ראשית, הארוח הוא במסגרת תפקידו כיושב ראש הכנסת, ושנית, מספר האורחים בכל פעם לא יעלה על עשרה.

מאיר שטרית: מדובר באנשים שהוא מארח באופן אישי.

מאיר שטרית: אם הכנסת רוצה לארח משלחת של חמישים איש מחוץ לכנסת - -

סאלח טריף: הוא לא יכול.

מאיר שטרית: הכנסת יכולה, הוא אישית לא יכול לארח אותם.

אנה שניידר: המלצות הוועדה היו בעצם שהכנסת צריכה להשתדל שכל הארוח ייעשה בתוך משכן הכנסת, לא מחוץ לכנסת.

אנה שניידר: אבל, ישנם מקרים שיושב ראש הכנסת, בתוקף תפקידו, מארח בחוץ.

מאיר שטרית: נגיד שיש משלחת של IPU בארץ, של חמישים איש, ורוצים להזמין אותם למלון המלך דוד, מדובר פה על מצב שיושב ראש הכנסת מארח באופן אישי, וזה מוגבל לעשרה אנשים.

אנה שניידר: הוועדה המליצה שזה לא יהיה פרוץ, ושהוא לא יעשה ארוחת צהריים למאתיים איש.

אריה האן: לפי המצב הנוכחי, הוא יכול לעשות מה שהוא רוצה, ולהיפך, אברום ביקש שינחו אותו.

סאלח טריף: אני חושב שההגבלה היא לטובת ההגיינה הציבורית.

מוחמד כנעאן: אני חושב שההגבלה של עשרה היא מגוחכת.

מוחמד כנעאן: יש לו שיקול דעת.

סאלח טריף: אני מבין מה שאתה אומר.

מאיר שטרית: אם יש יותר מעשרה, הכנסת מארחת.

סאלח טריף: ההצעה של חה"כ ברכה היא שנוריד את העניין של העשרה.

מאיר שטרית: אני לא יודע אם היושב ראש מעוניין בזה.

אריה האן: זה היה מקובל עליו.

אריה האן: עד היום זה היה פרוץ, והוא יכול היה לעשות מה שהוא רוצה.

אריה האן: להיפך, הוא רוצה כללים.

מוחמד ברכה: היה פרוץ, אבל לא היתה השתוללות.

אליעזר זנדברג: לזכותו של בורג ייאמר שהוא מבקש לתחום את זה ביוזמתו.

סאלח טריף: אני מעמיד להצבעה את אישור ההמלצה כפי שהיא.

סאלח טריף: מי בעד?

סאלח טריף: מי נגד?

סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – 1 ההמלצה אושרה.

סאלח טריף: הצעת חוק שכר חברי הכנסת, התש"ס-2000 של חבר הכנסת אבי יחזקאל – הכנה לקריאה שניה ושלישית

סאלח טריף: היה לנו בעניין הזה דין ודברים, והיו לנו שתי ישיבות בעניין.

סאלח טריף: בישיבה הקודמת ביקשנו להביא ליועץ המשפטי לכנסת את הסוגיות שהעלינו שם, וצריך לקרוא היום את החוק סעיף אחר סעיף.

ארבל אסטרחן: יש לנו את הנוסח המתוקן, כשעיקר התיקונים הם בסעיף 1, לבקשת מספר חברי כנסת.

ארבל אסטרחן: הנוסח היום שמונח בפניכם, אומר בסעיף המטרה: "מטרתו של חוק זה להקים ועדה ציבורית ולהפקיד בידיה סמכויות לקביעת שכר ותשלומים אחרים, שיחולו על חברי כנסת בלבד, בהתחשב במאפיינים המיוחדים של תפקידיהם, כדי שחברי הכנסת לא יצטרכו לקבוע את שכרם הם".

ארבל אסטרחן: אם יעבור החוק הזה, נסמיך את ועדת אלוני שתהיה הוועדה לפי החוק הזה.

ארבל אסטרחן: זה מגיע לוועדה, אפשר להגיש השגה, להחזיר אליה, אבל בעיקרון היא מחליטה.

ארבל אסטרחן: המטרה היא שחברי הכנסת לא יצטרכו לקבוע את שכרם הם.

ארבל אסטרחן: סעיף 2 הוא סעיף הגדרות שמגדיר את הוועדה הציבורית, שכר ותשלומים אחרים.

ארבל אסטרחן: אני רוצה להזכיר שבישיבה הקודמת דובר על הצורך להוסיף את נושא הפנסיה, והוחלט שזה נושא חדש, ושהוא לא יכלל כאן.

ארבל אסטרחן: יש חוק נפרד בנושא הזה .

סאלח טריף: לפי חוק זה עניין הפנסיה נשאר בידי ועדת הכנסת?

ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת לא קובעת את הגמלאות.

ארבל אסטרחן: זה נדון בוועדת הכספים.

טובי חכימיאן: ועדת הכנסת קובעת גמלאות ח"כים.

סאלח טריף: ועדת הכנסת קובעת את כל מה שקשור לח"כים, וועדת הכספים קובעת את כל מה שקשור לשופטים, שרים וסגני שרים.

מאיר שטרית: בחוק שלי של כפל תפקידים, הרעיון היה להעלות את שכר חברי הכנסת, ולאסור על עבודה נוספת של חברי הכנסת, וזה באמת חייב את דוד ליבאי ומשה שחל לעזוב את הכנסת.

מאיר שטרית: היתה תרעומת ענקית על גובה הפנסיה, כי הפנסיה שלנו היתה של 4%, לעומת 2% לכולם.

): יש בכנסת קבוצה קטנה של 20-30 ח"כים שבאו ללא פנסיה, ואלה הם הנפגעים.

): ישבו פה חברי כנסת בוועדת הכנסת, כמעט כולם עם פנסיה של 70% ומעלה, והם אלה שהחליטו, בסופו של דבר.

): להם זה כבר לא ישנה אם זה יהיה 2% או 8%.

): הייתם צריכים להתייעץ עם אלה שאין להם.

ארבל אסטרחן: החוק מדבר על "שכר" – שכר יסוד חודשי, לרבות תוספת יוקר ופיצוי התייקרות; "תשלומים אחרים" – הענקות, טובות הנאה, שירותים ותשלומים אחרים שאינם שכר, כמפורט בחוק זה, המשולמים או הניתנים לחבר הכנסת בתקופת כהונתו".

ארבל אסטרחן: סעיף 3 דן בוועדה הציבורית שהכנסת תמנה.

ארבל אסטרחן: סעיף 3(ב) - "הוועדה הציבורית תהיה מורכבת מחמישה נציגי ציבור, ובלבד שלא ייבחר כנציג ציבור מי שהחלטות הוועדה הציבורית ישפיעו על שכרו או על גמלתו".

ארבל אסטרחן: 3(ג) – "הכנסת תמנה את יושב ראש הוועדה הציבורית מקרת חברי הוועדה".

ארבל אסטרחן: 3(ד) – "יושב ראש הכנסת יפרסם ברשומות הודעה על מינוי הוועדה הציבורית ועל הרכבה".

ארבל אסטרחן: 3(ה) – "תקופת כהונתו של חבר הוועדה הציבורית תהיה חמש שנים מיום מינויו".

ארבל אסטרחן: 3(ו) – לא יכהן חבר בוועדה הציבורית יותר משתי תקופות כהונה רצופות".

ארבל אסטרחן: 3(ז) – נפטר חבר הוועדה הציבורית, או חדל לכהן בה, או שנבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו, ימונה לוועדה חבר אחר, ויחולו הוראות סעיף זה".

ארבל אסטרחן: סעיף 4 גמול – "ועדת הכנסת תקבע הוראות בדבר תשלום גמול לחברי הוועדה הציבורית שאינם מקבלים שכר מאוצר המדינה או מקופה ציבורית כמשמעותה בסעיף 35 לחוק שירות המדינה (גמלאות)[נוסח משולב], התש"ל-1970, וכן ליועצים או עובדים מינהליים שיועסקו על ידה".

ארבל אסטרחן: סעיף 5 סדרי נוהל ופרסום החלטות – "(א) הוועדה הציבורית תקבע את סדרי עבודתה ונוהלי דיוניה, ככל שלא נקבע בחוק זה.

ארבל אסטרחן: (ב) החלטות הוועדה הציבורית לפי חוק זה יפורסמו ברשומות".

יהושע שופמן: הפרסום כתוב בהחלטות.

יהושע שופמן: אני מבין שזה גם בשלב של סעיף 6(א) של ההמלצות.

ארבל אסטרחן: לא, אלה לא המלצות.

יהושע שופמן: אולי זה צריך להיות בהחלטות והמלצות.

ארבל אסטרחן: נכון.

אליעזר זנדברג: האם יש גם התייחסות לשאלה של מי שרוצה להופיע בפני הוועדה, או שמשאירים את זה לוועדה להחליט, ומי יכול לערער על זה?

ארבל אסטרחן: אין פה התייחסות.

אליעזר זנדברג: נניח שהוועדה תאמר משהו מסויים, ואנחנו כגוף מנחה יכולים להביא אלינו חזרה את המסקנות לדיון או לערעור, האם אנחנו לא יכולים להתערב גם בסדרי העבודה שלה, במובן של קביעת נוהלים.

אליעזר זנדברג: לא נאמר לה מה להחליט, אבל אולי למשל אנחנו רוצים להעביר ערעור, והיושב ראש החליט שהוא לא רוצה לשמוע את חברי הכנסת.

אליעזר זנדברג: השאלה היא אם אין פה משהו שאנחנו צריכים ביקורת על סדרי העבודה ונוהלי הדיון.

אליעזר זנדברג: לדוגמא, אם אני רוצה להביא בפניהם את מה שקורה בפרלמנט הפיני,, והם יגידו שהם לא צריכים, האם יש לנו זכות להופיע, ואולי צריך שכל אדם מהציבור, בשלבים שונים, יוכל להופיע שם.

מאיר שטרית: צריך לכתוב סעיף שהוועדה תזמין להופיע בפניה.

אליעזר זנדברג: או שסדרי עבודתה ונוהלי דיוניה יעברו אישור של ועדת הכנסת.

מאיר שטרית: אני נגד החוק הזה.

מאיר שטרית: אני חושב שאין כאן שליטה ובקרה, וזה עושה המון נזק.

): יש פה בקרה של חמישה חברי כנסת, שיכולים להגיש ערעור.

): מצד שני, אנחנו בבעיה ציבורית קשה.

יהושע שופמן: אגב, מצאנו שבכל הפרלמנטים בעולם, חברי הפרלמנט קובעים את שכרם.

מאיר שטרית: אני מציע לשנות את הסעיף הזה, ולכתוב שהחלטות הוועדה יועברו לאישור ועדת הכנסת.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם אתה מחזיר את זה לפה, והחלטת ועדת הכנסת היא הקובעת, אתה לא צריך את החוק.

ארבל אסטרחן: אפשר אולי לומר כמו לגבי הממשלה, ששכר השרים נקבע על ידי הכנסת, או על ידי ועדה ציבורית.

מאיר שטרית: מאה אחוז, זה מה שאנחנו עושים היום.

מאיר שטרית: מה עושה ועדת אלוני?

מאיר שטרית: בשביל מה צריך את החוק הזה?

ארבל אסטרחן: ועדת אלוני לא דנה בשכר, היא דנה בסוגיות ספציפיות שמעבירים אליה.

מאיר שטרית: אבל מינו ועדה ציבורית לעניין שכר חברי הכנסת.

מאיר שטרית: אני מציע לבטל את סעיפים 6(ג), ו-6(ד).

ארבל אסטרחן: יש כאן ועדה שיכולה בשלב ראשון להמליץ, להודיע לוועדת הכנסת, ואם לא קורה שום דבר בוועדת הכנסת - -

מאיר שטרית: היא רשאית להמליץ, והכנסת תחליט.

מאיר שטרית: אני לא מציע לפתור את חברי הכנסת מהצורך לקבל את המלצות הוועדה או לדחותן, ולא לתת החלטה סופית לוועדה.

מאיר שטרית: אני מציע להוריד את סעיף 6(ד), ולשנות את סעיף 6(ב), ולכתוב שהוועדה תמליץ לוועדת הכנסת, וועדת הכנסת תחליט תוך 14 יום או 30 יום, לדחות או לקבל.

): זה יהיה כמו היום.

יהושע שופמן: היום אין חובה להתייעץ בוועדה ציבורית.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: חה"כ שטרית, אני חושב שההגינות מחייבת שחה"כ אבי יחזקאל יהיה פה, ושיתקיים על זה דיון.

מאיר שטרית: מכיוון שהיו"ר חוזר, אחזור על הצעתי.

מאיר שטרית: הצעתי לבטל בסעיף 6 את סעיפים (ב), (ג) ו-(ד).

מאיר שטרית: אני מקבל את עמדת משרד המשפטים בסוגיה הזאת.

מאיר שטרית: אני חושב שמי שצריך להחליט על שכר חברי הכנסת, זו ועדת הכנסת, בסופו של דבר.

מאיר שטרית: סביר להניח שוועדת הכנסת תאמץ את החלטות הוועדה הציבורית, אבל ועדת הכנסת היא זאת שמחליטה באופן סופי, ולא הוועדה הציבורית.

מאיר שטרית: בחוק פה הוצע שהחלטות הוועדה הציבורית מחייבות את הכנסת באופן סופי.

סאלח טריף: כלומר, אתה רוצה שהמלה האחרונה תהיה של ועדת הכנסת.

מאיר שטרית: כן.

מאיר שטרית: החוק קובע שהכנסת חייבת להקים ועדה ציבורית לקביעת שכר, וקובע את דרכי מינויה, את אופן עבודתה, מה היא רשאית להחליט, אבל ההחלטה הסופית צריכה להיות של הכנסת.

מאיר שטרית: אני מסכים עם משרד המשפטים שההחלטה הסופית על השימוש בתקציב אוצר המדינה היא של הכנסת.

מאיר שטרית: נניח שתהיה ועדה רלבנטית ונוחה לחברי הכנסת, שתמליץ להכפיל או לשלש את שכר חברי הכנסת.

סאלח טריף: אני יודע שיש כמה עתונאים שאמרו שעדיף שהכנסת תחליט.

מאיר שטרית: נכון, כי זה נתון לביקורת יותר טובה.

סאלח טריף: חברי הכנסת פוחדים לתת לעצמם.

סאלח טריף: מה שהוועדה הציבורית יכולה לעשות, אתה ואני לא יכולים להרשות לעצמנו.

מאיר שטרית: הם גם יכולים לצמצם בשליש.

מאיר שטרית: לכן, אני חושב שצריך לבטל את סעיפים (ב), (ג) ו-(ד), ואחרי סעיף (א) להוסיף שהמלצות הוועדה תוגשנה לוועדת הכנסת, והיא תחליט אם לאמץ אותן או לדחותן.

סאלח טריף: אנחנו מתנסים בזה שאנחנו שולחים לוועדה ציבורית לתת לנו חוות דעת בנושאים מסויימים, ולא רק החלטות.

סאלח טריף: זה הופך להיות למסורת שהמלצות לוועדה זה כמו החלטות, אבל בנוהל תקין, צריך שהעניין הזה ישאר בידי הכנסת כריבון להחליט, לא רק מבחינת העוצמה והחוק, אלא גם מבחינת הכבוד.

מאיר שטרית: זו גם עמדת משרד המשפטים.

יהושע שופמן: הבענו את העמדה הזאת בכנסת הקודמת.

יהושע שופמן: עמדתנו לא התקבלה וזה עבר בקריאה ראשונה, וקיבלנו את הכרעת הכנסת, אבל זו עדיין העמדה שלנו.

אלי בן-מנחם: על פי מה שכתוב בחוק, יש החלטת כנסת.

אלי בן-מנחם: יש חמישה חברי כנסת שדנים בזה.

אליעזר זנדברג: סעיף 6(ג) מדבר על חמישה חברי כנסת שרשאים לערער.

אליעזר זנדברג: לדעתי, בעניין הזה, המספר צריך להיות אפילו של חבר כנסת אחד.

אליעזר זנדברג: היות שמדובר בנושא השכר, אני חושב שכל חבר כנסת יכול לדרוש לערער.

אליעזר זנדברג: אני אומר את זה, כי חה"כ שטרית אמר לבטל את הסעיף הזה.

יהושע שופמן: אדוני היושב ראש, כשלא היית, אמרתי שעשינו מחקר לגבי המצב בעולם, ובכל הפרלמנטים שמצאנו, חברי הכנסת קובעים את השכר, ובמקומות מסויימים יש ועדה ציבורית מייעצת, שחובה להתייעץ בה, אבל ההחלטה הסופית היא של הפרלמנט.

אברהם יחזקאל: אני מתנצל שהגעתי רק עכשיו, אבל הייתי בדיון אחר בנושא חוות הגז בראשון לציון.

אברהם יחזקאל: נודע לי שישנה הצעה לבטל את הסעיפים שהם בעיניי לב ליבו של החוק.

אברהם יחזקאל: מה שעשה חה"כ טריף וחברים בכנסת, זה מעשה נועז ואמיץ מבחינה ציבורית.

אברהם יחזקאל: הוא אמר שהגיע הזמן שחברי הכנסת יעבדו עבודה, יקבלו תנאים, ועל כך אני מצדיע לחה"כ טריף.

אברהם יחזקאל: לעתיד, כדי שהמטלה הזאת של עמידה במבחן הציבור תתמלא, צריך ועדה ציבורית, שתקבע בצורה אמיתית ואובייקטיבית את תנאינו לעבודה סבירה בכנסת.

אברהם יחזקאל: לכן, אני מבקש לא למחוק את הסעיפים, כי זה לבו של החוק.

אברהם יחזקאל: אני מבקש להריץ את העניין עם הסעיפים האלה.

אברהם יחזקאל: יש שסתום בטחון שאומר שמספר ח"כים יוכלו לערער תוך 14 יום, ולכן אני מבקש לקבל את זה כמקשה אחת.

מאיר שטרית: אני חושב שהחוק שלך משיג את שלו גם בלי הסעיפים האלה.

מאיר שטרית: היום ועדת הכנסת יכולה להחליט להעלות את שכר חברי הכנסת באיזה אחוז שהיא רוצה.

מאיר שטרית: החוק קובע שלא נוכל לעשות את זה, אלא שהכנסת תהיה חייבת למנות ועדה ציבורית.

מאיר שטרית: את זה החוק שלך משיג בכל מקרה.

מאיר שטרית: הוועדה הציבורית תקבל סמכויות, תדון עם חברי הכנסת, תשמע מי שתרצה, ותחליט אם להגיש המלצות לכנסת.

מאיר שטרית: הנוהל המקובל הוא שוועדת הכנסת בדרך כלל מאמצת את ההמלצות של ועדות ציבוריות.

מאיר שטרית: אתה אומר שהציבור מאשים אותנו שאנחנו יושבים על השמנת.

מאיר שטרית: אתה חושב שוועדה ציבורית תפתור את זה?

מאיר שטרית: היא לא תפתור.

מאיר שטרית: נניח שוועדה ציבורית תחליט להכפיל את שכר חברי הכנסת, אתה לא תוכל להתערב, ואתה חושב שזה יחליש את הביקורת הציבורית על הכנסת?

מאיר שטרית: אני חושב שלא.

מאיר שטרית: זה לא יחליש במאומה את הביקורת על חברי הכנסת.

מאיר שטרית: אנחנו נחשבים כגזלנים בשוק.

מאיר שטרית: אני מתפרנס בכבוד מהכנסת, אני עובד קשה, ומגיע לי השכר שאני מקבל.

מאיר שטרית: אם אתה נותן לוועדה להחליט, אתה מוציא מהכנסת באופן טוטלי את הסמכויות בעניין הזה.

מאיר שטרית: פן אחד טוב בחוק, הוא שהכנסת לא מתעסקת בשכרה, ואולי זה יפחית את הביקורת הציבורית, מה שאני לא בטוח.

מאיר שטרית: הפן הרע של זה הוא שוועדה כזאת איננה נתונה לאותה רגישות וביקורת כמו חברי הכנסת.

מאיר שטרית: כשחברי הכנסת מתכנסים לדון בשכרם, יש עליהם לחץ אדיר של עיתונאים ואנשי ציבור, והם יחשבו עשר פעמים לפני שיעשו כל פעולה של העלאה.

מאיר שטרית: ועדה ציבורית יכולה להיות עם יד קלה על ההדק, ולהעלות בלי חשבון.

צבי ענבר: מה שלא יהיה, תמיד יאשימו את הכנסת.

צבי ענבר: גם אם ועדה ציבורית תקבע הכל, יאשימו את חברי הכנסת.

מאיר שטרית: אני חושב שבעניין הזה, זה אמור להתפרש בדיוק הפוך ממה שאתה מתכוון, ואני חושב שאם נשאיר את המצב שהוועדה הציבורית ממליצה על החלטות, וזה עובר לאישור ועדת הכנסת, אתה קובע פעמיים עמדת ביקורת, פעם אחת של הוועדה הציבורית, ובפעם השניה הכנסת עצמה.

מאיר שטרית: אני חושב שבכך אתה משיג תוצאה יותר חזקה, מאשר השארת ההחלטה בידי ועדה ציבורית חיצונית.

מאיר שטרית: אני מוכן להתערב איתך שכל החלטה של ועדה ציבורית שתוקם לצורך זה, תשפר את שכר חברי הכנסת.

צבי ענבר: אלא אם כן היה תהיה מורכבת מהעשירון התחתון.

מאיר שטרית: ואז היא תכסח את חברי הכנסת באופן טוטאלי.

סאלח טריף: אני חושב שטוב שיהיה דיון בנושא הזה.

צבי ענבר: הערה אחת לדברי חבריי ממשרד המשפטים, לעניין ההחלטה בידי פרלמנטים.

צבי ענבר: אחת הנקודות החשובות ביותר שקיימות בארצות הברית, היא שזה בידי הקונגרס, אבל כל החלטה, בלי יוצא מן הכלל, שנוגעת לשכר חברי הקונגרס, תמיד תחילת פעולתה היא בקדנציה הבאה, כך שאף פעם חברי הקונגרס לא מחליטים עבור עצמם.

סאלח טריף: זה רעיון טוב.

יהושע שופמן: זה תיקון לחוקה שהוצע בסוף המאה ה-18 ואושרר אחרי מאתיים שנה.

אלי בן-מנחם: גם כשוועדה קובעת את השכר, אנחנו באופן ציבורי נראים רע מאוד, כי בסופו של עניין אנחנו מחליטים, כי ההמלצות באות אלינו, ואנחנו נותנים להן גושפנקא.

אלי בן-מנחם: לכן גם חה"כ יחזקאל הגיש את החוק.

אלי בן-מנחם: אני יודע שאנחנו מאבדים פה קצת מהכוח של הכנסת, אבל צריכים להראות נקיון כפיים, ולתת לוועדה הציבורית להחליט.

אלי בן-מנחם: אני אומר שפעם אחת צריכים להוציא את זה החוצה ולתת להם לקבוע.

אלי בן-מנחם: אני לא רוצה לקבוע את המשכורת שלי.

סאלח טריף: אם ועדת אלוני החליטה שהיא לא רוצה לשמוע אותך, מה תגיד על זה?

אלי בן-מנחם: הם חייבים לשמוע אותי.

סאלח טריף: אני לא חושב שוועדה יכולה לטפל בסוגיות כל כך כבדות רק דרך ניירות.

אליעזר זנדברג: אני הצעתי לגבי סעיף 5(א) שעוסק בקביעת סדרי ונוהלי הדיון בוועדה, שהנוהלים האלה יובאו לכאן, לאישור הוועדה, על מנת למנוע מצבעים כאלה.

אליעזר זנדברג: אגב, יכול להיות גם מצב אחר, שהם לא ירצו לשמוע נציגי ציבור מגופים שונים.

אליעזר זנדברג: אם הם קובעים את הנוהלים ללא שליטה וביקורת, אני חושב שצריך להיות סוג של אמירה או דיאלוג בעניין הזה, איתנו הכנסת.

אליעזר זנדברג: רציתי להציע משהו מאזן.

אליעזר זנדברג: אני חושב שסעיף 6(ג) צריך להיות מנוסח כך שאפילו חבר כנסת בודד יכול להגיש את ערעורו, כלומר, להביא לפתיחה מחדש של הדיון, על כל סוגיותיו.

אלי בן-מנחם: זה ייראה יותר רציני עם חמישה חברי כנסת.

אליעזר זנדברג: אני רוצה שלא רק חברי הוועדה כאן יוכלו לערער.

אליעזר זנדברג: יכול להיות שהדבר הנכון הוא לתת תוקף משמעותי להמלצות או למסקנות, בין היתר באמצעות האפשרות לערער, להחזיר, ולהביא לכאן, אבל שההחלטה הסופית, בדומה למנגנון שנקבע כבר בוועדת אלוני, תהיה באישור, כמעט ללא שיקול דעת כאן.

אליעזר זנדברג: אני לא משוכנע שמה שאני מציע טוב עד הסוף, כי מה שחה"כ יחזקאל אומר הוא שחברי כנסת הם לחיצים יותר מבחינת דעת הקהל, ואז יבוא לכאן כל חבר כנסת יפה וצדיק, ויאמר שהוא מתנגד.

סאלח טריף: אבל הניסיון מלמד שכל מה שהומלץ התקבל.

אליעזר זנדברג: אבל יבוא חבר כנסת לפעול כנגד, כדי להראות כמה הוא צדיק.

מאיר שטרית: קודם הצעתי לבטל את סעיפים (ב), (ג) ו-(ד).

מאיר שטרית: אני מציע לבטל רק את סעיף (ד) ולומר בעניין הזה שהמלצת הוועדה הציבורית תוגש לוועדת הכנסת, וועדת הכנסת תחליט תוך 14 יום.

סאלח טריף: אם החלטה נשארת בידי ועדת הכנסת, אין משמעות לערעור.

סאלח טריף: אני מציע לכולנו לחשוב פעם נוספת, גם על הערת היועץ המשפטי, שכל החלטה בנושאים האלה תתייחס רק החל מהקדנציה הבאה, כך שבכל מקרה אנחנו לא מחליטים לגבי עצמנו.

סאלח טריף: הניסיון גם מלמד ש-50% לפחות לא חוזרים לכנסת, ואלה שחוזרים כבר לא צריכים את העניין הזה.

אברהם יחזקאל: אני בעד.

סאלח טריף: אני גם מבקש שלפני שאנחנו מקבלים את החוק הזה, שנקיים על זה דיון בכנסת, מעבר לפורום הזה של ועדת הכנסת.

סאלח טריף: אחד הדברים שמאוד הפריע לי, היא הקלות שבה מקבלים חוקים כאלה, שיש להם משמעות של שינוי מסורת של חמישים שנה.

סאלח טריף: החוק המוצע הוא חשוב, השאלה היא אם לא צריך לשמוע דעות בעניין.

סאלח טריף: חשוב לשמוע איך אחרים רואים את העניין.

סאלח טריף: הייתי מזמין לדיון כזה את אחד מוותיקי הבית.

אברהם יחזקאל: אני רוצה להרחיק מאתנו כל מגע בעניין, ומבחינתי כל מסקנות של כל ועדה יחולו לא רק מהקדנציה הבאה, אלא מצדי גם בעוד שתי קדנציות.

אברהם יחזקאל: אני לא רוצה מגע בתנאי חיינו שלנו בהווה.

אברהם יחזקאל: מה שהנחה אותי בעניין הזה הוא לא לדון בשכרנו בהווה, אלא לדון בתום לב בנושא השכר.

אברהם יחזקאל: השכר הוא גורם חשוב, אבל הוא לא הגורם העיקרי לזה שאנחנו נמצאים פה, ואני לא מטיל מום או אי תום לב בחברי הוועדה שייבחרו.

אברהם יחזקאל: מצדי שמחציתם יהיו מובטלים, ומחציתם עם הכנסה גבוהה.

צבי ענבר: לוקחים אנשים שאתה נותן משקל לעמדה שלהם.

אברהם יחזקאל: אני מציע לך לקבוע, וזה יהיה הישג אדיר שלך, שבעניין הזה שכר חברי הכנסת ותנאיהם יהיו מעוגנים בחקיקה.

אברהם יחזקאל: המוטו שלי פה הוא חקיקה הקשורה לחיינו, כדי שידעו שזה צוק איתן שאף אחד לא נוגע בו.

אברהם יחזקאל: לגבי התהליך, אם אתם חושבים שצריכה להיות חזרה, יצרנו פה שסתום של חמישה.

אברהם יחזקאל: אם זה לא מספיק, אין לי בעיה בכלל, אני רק אומר שיידע כל אזרח בישראל שיש חוק על שכר חברי הכנסת, ושהם לא דנים בהוויית חייהם היומיומית.

אברהם יחזקאל: זה המוטו שרציתי להביא.

אברהם יחזקאל: לכן, אני מציע לחשוב שוב על התיקונים, כי יש שסתום ערעור.

מאיר שטרית: ברגע שאתה אומר ואתה מסכים לזה שהמלצות הוועדה ימומשו רק מהכנסת שלאחר מכן, אז אתה ממילא מרחיק את זה מעצמך.

אברהם יחזקאל: הקטע שהואר פה, זה ההחלטות הסופיות של הוועדה החיצונית.

אברהם יחזקאל: אתם רוצים לשכלל את הדיאלוג עם הוועדה החיצונית?

אברהם יחזקאל: אין בעיה.

סאלח טריף: אני מציע שהיועץ המשפטי צבי ענבר, ועו"ד ארבל אסטרחן, יביאו לנו הצעה שתביא שתי גרסאות.

סאלח טריף: גרסה אחת כמו בכל הפרלמנטים בעולם, שוועדת הכנסת קובעת את המלה האחרונה לגבי ההמלצות, והגרסה השניה שהמלה האחרונה תהיה בידי הוועדה הציבורית, וזכות הערעור תהיה לכל חבר כנסת.

סאלח טריף: אלה שתי הגרסאות, כאשר אני מבקש שבקטע של ועדת הכנסת, שמקבלת את המלה האחרונה, לנסות לחשוב על מצב בו יש שימוע או בדיקה ציבורית של העניין בוועדה הציבורית, שההמלצות שלה באות לדיון בוועדת הכנסת, ואז יש אפשרות לדו-שיח על המסקנות, כלומר, שהעניין הזה יפורסם.

סאלח טריף: צריך לחשוב על מנגנון בו נשמע גם דעות בכנסת, מעבר לוועדה עצמה.

סאלח טריף: בכל מקרה, בכל הצעה, ההחלטה תהיה מהקדנציה שלאחריה.

אברהם יחזקאל: אם תהיה אופציה שאומרת שהגורם המכריע הסופי היא ועדת הכנסת, אפילו אם זה לגבי הקדנציה הבאה, אני אמשוך את החוק, כי המטרה שלי היתה ליצור דיאלוג אמיתי בינינו לבין הוועדה, לקבוע סדרי דיון וניהול.

אברהם יחזקאל: אם אתם תשאירו מצב שאתם הגורמים הסופיים המחליטים, חבל על הזמן, זה כאילו המצב הקיים העכשווי.

אברהם יחזקאל: אני בעד לשכלל את הדיאלוג ולקבוע את סדרי הדיונים, אבל האופציה השניה אומרת שיהיה מצב כמו היום.

אברהם יחזקאל: אני מבקש אופציה אחת, שמשכללת את הדיאלוג עם הוועדה.

סאלח טריף: אני מבקש שהחברים שכאן יעבירו הצעות שלהם, ועו"ד אסטרחן תרכז את ההצעות, ותנסה להביא לנו שתי גרסאות ברורות, אחת שמשאירה את ההחלטה בסוף פה, והשניה שמשאירה את ההחלטה תמיד בוועדה החיצונית, כאשר ביסוד העניין, ההחלטה תופסת רק בקדנציה הבאה.

סאלח טריף: יש לפעמים נושאים שצריכים לתפוס מעכשיו.

אברהם יחזקאל: אני חושב שהאופציה היא שהגורם הסופי המחליט היא הוועדה.

אברהם יחזקאל: אנחנו צריכים לשכלל את הדיאלוג איתה, לפתוח סדרי ניהול וגישה.

אברהם יחזקאל: אני לא בטוח שאפשר להתחייב על כל דבר מהקדנציה הבאה.

אברהם יחזקאל: אם האופציה תהיה של פסיקה סופית של ועדת הכנסת, אני פשוט אמשוך את החוק.

יהושע שופמן: הייתי מבקש מיחידת המחקר לאסוף מידע.

יהושע שופמן: אנחנו בדקנו 12 מדינות מהמרכזיות, למעט שוודיה.

צבי ענבר: יצאה גם חוברת על ידי האיגוד הבין-פרלמנטרי, שעשתה מחקר לגבי כל השכר והתשלומים הנלווים לגבי פרלמנטים בעולם.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם אתם רוצים בגישה שבה לא רק חברי ועדת הכנסת יכולים להתנגד, אלא כל חבר כנסת יוכל להתנגד, אז זה לא צריך להיות מוחזר לוועדת הכנסת.

סאלח טריף: אין מניעה שזה יחזור לוועדה שהסמיכה.

סאלח טריף: אין מניעה שחבר כנסת שזה נוגע לו יערער.

אלי בן-מנחם: יש לי השגה לגבי תקופת כהונתה של הוועדה.

אלי בן-מנחם: מדובר בעשר שנים, ואני חושב שזה מוגזם, וצריך לקצץ את זה לשנתיים או שלוש.

סאלח טריף: לדעתי חמש שנים עם אפשרות להארכה.

אלי בן-מנחם: חמש שנים זה מוגזם.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: חמש שנים עם אפשרות להארכה זה מה שהיום.

יהושע שופמן: הם קובעים החלטות לטווח ארוך, הם לא יושבים כל הזמן.

אלי בן-מנחם: אני לא רוצה שהם ישבו בחוסר מעש עשר שנים.

סאלח טריף: זה חמש שנים עם אפשרות הארכה לעוד קדנציה.

אלי בן-מנחם: בארץ כל אפשרות הופכת למצב קבוע.

צבי ענבר: צריך שיהיה ברור שכאשר יש אפשרות לגבי חבר ועדה כלשהי לכהונה של שתי קדנציות, אז אתה צריך סיבה טובה מאוד בשביל להוציא אותו, אחרת זה יוצא כאילו הדחת אותו.

מאיר שטרית: אני רוצה לומר שעם כל הכבוד לחה"כ יחזקאל, אני לא מקבל את דעתו בעניין.

מאיר שטרית: אני חושש שהעניין הזה של מתן החלטה סופית לוועדה, זו בריחה מאחריות של חברי כנסת לעמוד מול הציבור.

מאיר שטרית: לדעתי, צריך לבטל את העניין שהחלטת הוועדה תהיה סופית.

מאיר שטרית: דבר נוסף, אם הוא ימשוך את הצעת החוק, אני מציע שאני אגיש אותה מחדש בשם הוועדה.

מאיר שטרית: להערתו של חה"כ בן מנחם, הוא צודק בהערה שלו, והיועץ המשפטי לקח לי את המלים מהפה.

מאיר שטרית: אם אתה נותן למישהו אופציה נוספת לחמש שנים, זה יהיה כך.

מאיר שטרית: אני מציע לקבוע או שנתיים ועוד שנתיים, או ארבע שנים.

סאלח טריף: אני מציע ארבע שנים, כלומר, קדנציה.

סאלח טריף: בעניין של חברי הכנסת שהתנגדו להעלאות, אני רק רוצה להצהיר שאני לא לוקח לעצמי אוטו, כדי שלא תהיה בזה מראית עין.

סאלח טריף: כך גזרתי על עצמי.

רובינשטיין שאומר: מי בעד המיזוג?

רובינשטיין שאומר: מי נגד?

רובינשטיין שאומר: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – אין הבקשה אושרה.

סאלח טריף: יש פה מכתב של חה"כ דוד טל לגבי הצעת חוק לתיקון דיני משפחה (מזונות) (תיקון מס' 4) (מזונות ילדים, שיפוי וערבות), התש"ס-2000.

במכתב כתוב: מי בעד להעביר את הצעת החוק לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט?

במכתב כתוב: מי נגד?

במכתב כתוב: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – אין הבקשה אושרה.

אליעזר זנדברג: באיזה יום נקבע הרכב הוועדה המיוחדת לחוק טל?

סאלח טריף: אנחנו נקבע את זה במהלך השבוע-שבועיים הקרובים.

אליעזר זנדברג: חשוב לי להיות נוכח בוועדה.

סאלח טריף: בעניין הזה אני רוצה לבוא להרכב סיעתי, ולא להרכב מקרי, כי ברור שהנושא חשוב להרבה ציבורים.

סאלח טריף: אנחנו נפנה לסיעות השונות, להחליט על הרכב מסויים שיהיה בו ייצוג של סיעות הבית.

אליעזר זנדברג: אני מבקש שיודיעו על זה מראש, כי זה נושא שצריך להתארגן אליו.

סאלח טריף: לגבי נסיעת ח"כים בשליחויות לחו"ל, לא ייתכן שח"כ שנוסע ייזרק שם.

סאלח טריף: צריך לעשות שיטה אחידה.

סאלח טריף: אני מציע להשאיר את זה לישיבה של מחר.

סאלח טריף: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.